תומכי תמימים מגדל העמק: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 18: | שורה 18: | ||
|מפה= | |מפה= | ||
}} | }} | ||
ישיבת '''[[תומכי תמימים]] [[מגדל העמק]]''' הינה [[ישיבה גדולה]] שנוסדה בחודש אלול [[תשל"ז]], ונכון לשנת [[תשפ | ישיבת '''[[תומכי תמימים]] [[מגדל העמק]]''' הינה [[ישיבה גדולה]] שנוסדה בחודש אלול [[תשל"ז]], ונכון לשנת [[תשפ"א]] לומדים בה ובסניפיה כ-320 תלמידים. | ||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
הישיבה נוסדה באלול תשל"ז על-ידי מוסדות 'מגדל אור', בראשות הרב [[יצחק דוד גרוסמן]], שביקש ליצור המשך ל[[ישיבה קטנה|ישיבתו הקטנה]] על ידי [[ישיבה גדולה]], בהתייעצות עם אביו ר' [[ישראל גרוסמן]] הוא החליט שהדרך היחידה לפעול שהתלמידים ישארו יראי שמים היא להביאם ל[[חסידות חב"ד]]. הוא פנה לישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] שישלחו אליו קבוצת [[תמימים]] שיפעלו בישיבה, בהתחלה ההנהלה סירבה, אך לאחר שאביו - הרב [[ישראל גרוסמן]] ששימש אז כ[[ראש ישיבה|ראש ישיבת]] תומכי תמימים בכפ"ח התערב בנושא והפעיל את כוחו לצד בנו, ולאחר תשובת הרבי | הישיבה נוסדה באלול תשל"ז על-ידי מוסדות 'מגדל אור', בראשות הרב [[יצחק דוד גרוסמן]], שביקש ליצור המשך ל[[ישיבה קטנה|ישיבתו הקטנה]] על ידי [[ישיבה גדולה]], בהתייעצות עם אביו ר' [[ישראל גרוסמן]] הוא החליט שהדרך היחידה לפעול שהתלמידים ישארו יראי שמים היא להביאם ל[[חסידות חב"ד]]. הוא פנה לישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] שישלחו אליו קבוצת [[תמימים]] שיפעלו בישיבה, בהתחלה ההנהלה סירבה, אך לאחר שאביו - הרב [[ישראל גרוסמן]] ששימש אז כ[[ראש ישיבה|ראש ישיבת]] תומכי תמימים בכפ"ח התערב בנושא והפעיל את כוחו לצד בנו, ולאחר תשובת הרבי "שאם הרב גרוסמן מתחייב שלא להתפעל מהמנגדים שיקומו, הרי זה דבר טוב". כמו"כ הורה הרבי שהישיבה תקרא 'תומכי תמימים'{{הערה|שבועון כפר חב"ד ז' תמוז תשפ"א.}}. | ||
לאור תשובות הרבי הוסכם שהוא (הרב ישראל גרוסמן) ילך לשמש במקביל גם כראש הישיבה במגדל העמק יחד עם קבוצת תמימים מהישיבה בכפ"ח על מנת שילמדו עם התלמידים המקומיים בישיבה. את הקבוצה הנהיג המבוגר שבהם, [[יוסף יצחק זלמנוב]] ואיתו הבחורים: [[ברוך לבקיבקר]], [[חיים לוי יצחק גינזבורג]], [[חיים שלמה דיסקין]] ו[[שמשון הלפרין]], לאחר מכן הצטרפו גם ה[[תמימים]] [[יצחק גרוזמן]], [[שלמה זלמן לנדא]], משה אברהם ו[[אלתר בצלאל קופצ'יק]]. הקבוצה זכתה לעידודים גדולים מ[[הרבי]], כשתכננו [[התלמידים השלוחים]] באמצע שנת [[תשל"ח]] לצאת לשנת ה[[קבוצה]], הודיע להם הרבי שהתמימים שיתנהגו בישיבה כמו שצריך יבואו על חשבון ה[[מזכירות]] (90%) ל[[חודש ניסן]] בלבד ולאחר מכן יחזרו ל[[שליחות]] בישיבה. בנסיעה זו הרגישו התמימים כמוזמנים אישית של הרבי ולא סתם נסיעה ל[[קבוצה]] - דבר שנתן להם הרגשה וחיות מאוד גדולה. | |||
ב[[ראש חודש]] [[אייר]] זכתה הקבוצה ל[[יחידות]] מיוחדת שנשמעו בה ביטויים מיוחדים במינם. ב[[מוגה|הגהת]] השיחה הוסיף הרבי על המילים (תוכן): "ותכינו חלק זה בארץ ישראל, ועי"ז את ארץ ישראל כולה לביאת משיח צדקנו" את המילים מהזוהר "יתגלי מלכא משיחא בארעא דגליל". | ב[[ראש חודש]] [[אייר]] זכתה הקבוצה ל[[יחידות]] מיוחדת שנשמעו בה ביטויים מיוחדים במינם. ב[[מוגה|הגהת]] השיחה הוסיף הרבי על המילים (תוכן): "ותכינו חלק זה בארץ ישראל, ועי"ז את ארץ ישראל כולה לביאת משיח צדקנו" את המילים מהזוהר "יתגלי מלכא משיחא בארעא דגליל". | ||
[[קובץ:פינצוק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חלק מקמפוס 'פינצוק', בזמן בנייתו.]] | [[קובץ:פינצוק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חלק מקמפוס 'פינצוק', בזמן בנייתו.]] | ||
לאחר מכן חזרו התמימים לישיבה בחיות מחודשת והחלו לפעול בישיבה וברחבי העיר ביתר חוזק. | לאחר מכן חזרו התמימים לישיבה בחיות מחודשת והחלו לפעול בישיבה וברחבי העיר ביתר חוזק. | ||
מאחר והיה חוסר בצוות הישיבה, החל [[יצחק דוד גרוסמן|הרב גרוסמן]] לצאת בחיפושים אחר [[משגיח]] מקרב חסידי חב"ד, כשלא מצא, הביא משגיח ליטאי. כששמעה זאת הנהלת ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] החלה בחיפושים אחר משגיח חב"די לישיבת מגדל אור, כשראתה שאין אף אחד שמוכן לעזוב את מקומו לטובת התפקיד החדש כתבה על כך לרבי וביקשה שיביא את המשגיח המתאים. | מאחר והיה חוסר בצוות הישיבה, החל [[יצחק דוד גרוסמן|הרב גרוסמן]] לצאת בחיפושים אחר [[משגיח]] מקרב חסידי חב"ד, כשלא מצא, הביא משגיח ליטאי. כששמעה זאת הנהלת ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] החלה בחיפושים אחר משגיח חב"די לישיבת מגדל אור, כשראתה שאין אף אחד שמוכן לעזוב את מקומו לטובת התפקיד החדש כתבה על כך לרבי וביקשה שיביא את המשגיח המתאים. | ||
לקראת סוף שנת [[תשל"ח]] הציע [[מנחם מענדל פוטרפס|ר' מענדל פוטרפס]] לשלוח לישיבה כמה מ[[השלוחים לארץ הקודש]] על מנת שיהיו בישיבה לקראת התרחבותה בשנה הבאה. | לקראת סוף שנת [[תשל"ח]] הציע [[מנחם מענדל פוטרפס|ר' מענדל פוטרפס]] לשלוח לישיבה כמה מ[[השלוחים לארץ הקודש]] על מנת שיהיו בישיבה לקראת התרחבותה בשנה הבאה. | ||
שורה 37: | שורה 39: | ||
במשך השנים גדלה הישיבה והתרחבה; צמחו ממנה מאות מקורבים ל[[חב"ד]], וכן מאות [[תמימים]]. | במשך השנים גדלה הישיבה והתרחבה; צמחו ממנה מאות מקורבים ל[[חב"ד]], וכן מאות [[תמימים]]. | ||
בשנת [[תשמ"ח]] נפרדה הישיבה מחסותו של הרב גרוסמן ובהוראת הרבי החלה לפעול כישיבת | בשנת [[תשמ"ח]] נפרדה הישיבה מחסותו של הרב גרוסמן ובהוראת הרבי החלה לפעול כישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש מגדל העמק; בשנת [[תש"נ]] הוציאה הישיבה את הקובץ [[באגרות מלך]]. | ||
בחודש אב בשנת [[תשנ"ד]] הונחה אבן הפינה לקמפוס 'אהלי מנחם', ובשנת [[תשנ | בחודש אב בשנת [[תשנ"ד]] הונחה אבן הפינה לקמפוס 'אהלי מנחם', ובשנת [[תשנ"ט]] הושלמה בנייתו, והישיבה עברה אליו. | ||
בשנת [[תשס"ו]] הונחה [[אבן הפינה]] לקמפוס נוסף בשם 'פינצ'וק'. | בשנת [[תשס"ו]] הונחה [[אבן הפינה]] לקמפוס נוסף בשם 'פינצ'וק'. | ||
בסוף שנת הלימודים [[תשע"ג]] נכנסו התלמידים לבניין שנבנה בשטח קומפלקס בנייני המוסדות והבנין הקודם משמש את מחלקת 'אור מנחם'. | בסוף שנת הלימודים [[תשע"ג]] נכנסו התלמידים לבניין שנבנה בשטח קומפלקס בנייני המוסדות והבנין הקודם משמש את מחלקת 'אור מנחם'. | ||
שורה 55: | שורה 57: | ||
*הרב [[יוסף יצחק סגל]] - [[משפיע]] ראשי. | *הרב [[יוסף יצחק סגל]] - [[משפיע]] ראשי. | ||
*הרב [[ישראל יוסף הנדל]] - [[משגיח]] ראשי. | *הרב [[ישראל יוסף הנדל]] - [[משגיח]] ראשי. | ||
*'''שיעור א''''. [[ראש מתיבתא|ר"מים]]: ר' [[מנחם מענדל מישולובין]], הרב [[שניאור זלמן קעניג]]. [[משפיע]]ים: הרב [[דב מנחם דוברוסקין]] והרב [[מרדכי יונה קליין]]. [[משגיח]]: הרב אהרן ישראל הלוי סגל. | |||
*'''שיעור א''''. [[ראש מתיבתא|ר"מים]]: ר' [[מנחם מענדל מישולובין]], הרב [[שניאור זלמן קעניג]]. [[משפיע | *'''שיעור ב''''. [[ראש מתיבתא|ר"מים]]: הרב [[שלמה סגל (קרית טבעון)|שלמה סגל]] והרב [[מרדכי יונה קליין]]. [[משפיע]]ים: הרב [[שניאור זלמן צבי הירש הכט]] והרב [[שמואל שלמה ליפשיץ]]. משגיח: הרב מנחם מאניש מן | ||
*'''שיעור ב''''. [[ראש מתיבתא|ר"מים]]: הרב [[שלמה סגל (קרית טבעון)|שלמה סגל]] והרב [[מרדכי יונה קליין]]. [[משפיע | |||
*'''שיעור ג''''. [[ר"מים]]: ראש הישיבה הרב [[יצחק גולדברג]] והרב [[אהרן מושקוביץ]]. [[משפיעים]]: הרב [[יוסף יצחק גורביץ']] (המשמש גם כ[[משגיח]]) והרב [[שמחה יצחק זאיאנץ]]. | *'''שיעור ג''''. [[ר"מים]]: ראש הישיבה הרב [[יצחק גולדברג]] והרב [[אהרן מושקוביץ]]. [[משפיעים]]: הרב [[יוסף יצחק גורביץ']] (המשמש גם כ[[משגיח]]) והרב [[שמחה יצחק זאיאנץ]]. | ||
*'''[[משיב]]ים''': הרב שניאור זלמן פבזנר (אחראי גם על סדרי הלכה), הרב [[מנחם מאניש מן]] (המשמש גם כמשגיח), ר' שלום דובער מושקוביץ והרב אברהם וילהלם | |||
* '''תלמידים השלוחים''' הת' אברימי כהן הת' ישראליק רוזן, התמ' מנחם ויצמן | |||
===הנהלה גשמית=== | ===הנהלה גשמית=== | ||
*ר' [[לוי וילימובסקי]] - מנכ"ל. | *ר' [[לוי וילימובסקי]] - מנכ"ל. | ||
שורה 75: | שורה 74: | ||
בשנת [[תש"ס]] נפתחה בישיבה מחלקה בשם '[[אור מנחם - כולל חב"ד]]', לעולי [[רוסיה]] ו[[בעל תשובה|בעלי תשובה]]. כהמשך לישיבה שהתקיימה ב'מרכז גוטניק' בירושלים. הישיבה מכונת גם 'הזאל הקטן'. | בשנת [[תש"ס]] נפתחה בישיבה מחלקה בשם '[[אור מנחם - כולל חב"ד]]', לעולי [[רוסיה]] ו[[בעל תשובה|בעלי תשובה]]. כהמשך לישיבה שהתקיימה ב'מרכז גוטניק' בירושלים. הישיבה מכונת גם 'הזאל הקטן'. | ||
במשך | במשך עשר השנים הראשונות הישיבה תוקצבה על ידי [[כולל חב"ד]] ובסיומם עבר הניהול אל ר' [[עקיבא גולדשמיד]]. בישיבה פועלת מחלקה לדוברי ספרדית ולדוברי רוסית. | ||
בישיבה לומדים נכון לשנת [[תשפא]] כ80 תמימים | בישיבה לומדים נכון לשנת [[תשפא]] כ80 תמימים | ||
שורה 90: | שורה 89: | ||
[[ראש ישיבה|ראש הישיבה]] הוא הרב [[ברוך לבנוני]], וה[[משפיע]] הוא הרב [[שמעון קוצ'ובייבסקי]], בתפקיד [[משיב]] ו[[משגיח]] - הרב צבי הירש זלמנוב. אליהם הצטרפו הרב שניאור זלמן בלוי והרב רפאל לבנוני. כולם משלוחי הרבי בטבריה. | [[ראש ישיבה|ראש הישיבה]] הוא הרב [[ברוך לבנוני]], וה[[משפיע]] הוא הרב [[שמעון קוצ'ובייבסקי]], בתפקיד [[משיב]] ו[[משגיח]] - הרב צבי הירש זלמנוב. אליהם הצטרפו הרב שניאור זלמן בלוי והרב רפאל לבנוני. כולם משלוחי הרבי בטבריה. | ||
בישיבה לומדים כ40 תמימים נכון לשנת תשפ | בישיבה לומדים כ40 תמימים נכון לשנת תשפ"א | ||
===סניף הישיבה בקריית אתא=== | ===סניף הישיבה בקריית אתא=== |
גרסה מ־02:57, 29 ביוני 2021
תומכי תמימים מגדל העמק | |
---|---|
[[קובץ:![]() מבנה הישיבה החדש לצד המבנה הישן המשמש את מחלקת אור מנחם | |
אפיון | ישיבה גדולה |
תאריך יסוד | אלול תשל"ז |
מיקום | מגדל העמק |
מייסד | הרב יצחק דוד גרוסמן |
ראש הישיבה | הרב יצחק גולדברג |
מנהל גשמי | הרב לוי וילימובסקי |
מספר תלמידים | 320 (כולל סניפים) |
ספר פלפולים | מגדל דוד |
קובץ הערות | מגדל דוד |
ישיבת תומכי תמימים מגדל העמק הינה ישיבה גדולה שנוסדה בחודש אלול תשל"ז, ונכון לשנת תשפ"א לומדים בה ובסניפיה כ-320 תלמידים.
היסטוריה
הישיבה נוסדה באלול תשל"ז על-ידי מוסדות 'מגדל אור', בראשות הרב יצחק דוד גרוסמן, שביקש ליצור המשך לישיבתו הקטנה על ידי ישיבה גדולה, בהתייעצות עם אביו ר' ישראל גרוסמן הוא החליט שהדרך היחידה לפעול שהתלמידים ישארו יראי שמים היא להביאם לחסידות חב"ד. הוא פנה לישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד שישלחו אליו קבוצת תמימים שיפעלו בישיבה, בהתחלה ההנהלה סירבה, אך לאחר שאביו - הרב ישראל גרוסמן ששימש אז כראש ישיבת תומכי תמימים בכפ"ח התערב בנושא והפעיל את כוחו לצד בנו, ולאחר תשובת הרבי "שאם הרב גרוסמן מתחייב שלא להתפעל מהמנגדים שיקומו, הרי זה דבר טוב". כמו"כ הורה הרבי שהישיבה תקרא 'תומכי תמימים'[1].
לאור תשובות הרבי הוסכם שהוא (הרב ישראל גרוסמן) ילך לשמש במקביל גם כראש הישיבה במגדל העמק יחד עם קבוצת תמימים מהישיבה בכפ"ח על מנת שילמדו עם התלמידים המקומיים בישיבה. את הקבוצה הנהיג המבוגר שבהם, יוסף יצחק זלמנוב ואיתו הבחורים: ברוך לבקיבקר, חיים לוי יצחק גינזבורג, חיים שלמה דיסקין ושמשון הלפרין, לאחר מכן הצטרפו גם התמימים יצחק גרוזמן, שלמה זלמן לנדא, משה אברהם ואלתר בצלאל קופצ'יק. הקבוצה זכתה לעידודים גדולים מהרבי, כשתכננו התלמידים השלוחים באמצע שנת תשל"ח לצאת לשנת הקבוצה, הודיע להם הרבי שהתמימים שיתנהגו בישיבה כמו שצריך יבואו על חשבון המזכירות (90%) לחודש ניסן בלבד ולאחר מכן יחזרו לשליחות בישיבה. בנסיעה זו הרגישו התמימים כמוזמנים אישית של הרבי ולא סתם נסיעה לקבוצה - דבר שנתן להם הרגשה וחיות מאוד גדולה.
בראש חודש אייר זכתה הקבוצה ליחידות מיוחדת שנשמעו בה ביטויים מיוחדים במינם. בהגהת השיחה הוסיף הרבי על המילים (תוכן): "ותכינו חלק זה בארץ ישראל, ועי"ז את ארץ ישראל כולה לביאת משיח צדקנו" את המילים מהזוהר "יתגלי מלכא משיחא בארעא דגליל".
![](/images/thumb/1/1c/%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%A6%D7%95%D7%A7.jpg/250px-%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%A6%D7%95%D7%A7.jpg)
לאחר מכן חזרו התמימים לישיבה בחיות מחודשת והחלו לפעול בישיבה וברחבי העיר ביתר חוזק.
מאחר והיה חוסר בצוות הישיבה, החל הרב גרוסמן לצאת בחיפושים אחר משגיח מקרב חסידי חב"ד, כשלא מצא, הביא משגיח ליטאי. כששמעה זאת הנהלת ישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד החלה בחיפושים אחר משגיח חב"די לישיבת מגדל אור, כשראתה שאין אף אחד שמוכן לעזוב את מקומו לטובת התפקיד החדש כתבה על כך לרבי וביקשה שיביא את המשגיח המתאים.
לקראת סוף שנת תשל"ח הציע ר' מענדל פוטרפס לשלוח לישיבה כמה מהשלוחים לארץ הקודש על מנת שיהיו בישיבה לקראת התרחבותה בשנה הבאה.
הרבנים היו: הרב יצחק גולדברג, הרב ישראל יוסף הנדל מצפת והרב יוסף יצחק גורביץ' מירושלים, כשאליהם הצטרף הרב יוסף יצחק סגל. הוא נסע אל השלוחים שהיו אז בצפת ושכנעם לבוא לישיבה. כששאל הרב גולדברג את הרבי האם להמשיך בצפת או להענות להצעתו של ר' מענדל לעבור למגדל העמק, ענה הרבי "קדימה למגדל העמק", הרב גולדברג מונה לראש הישיבה, הרב הנדל מונה למשגיח, הרב סגל מונה למשפיע והרב גורביץ' מונה למשפיע ולמשגיח.
במשך השנים גדלה הישיבה והתרחבה; צמחו ממנה מאות מקורבים לחב"ד, וכן מאות תמימים.
בשנת תשמ"ח נפרדה הישיבה מחסותו של הרב גרוסמן ובהוראת הרבי החלה לפעול כישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש מגדל העמק; בשנת תש"נ הוציאה הישיבה את הקובץ באגרות מלך.
בחודש אב בשנת תשנ"ד הונחה אבן הפינה לקמפוס 'אהלי מנחם', ובשנת תשנ"ט הושלמה בנייתו, והישיבה עברה אליו.
בשנת תשס"ו הונחה אבן הפינה לקמפוס נוסף בשם 'פינצ'וק'.
בסוף שנת הלימודים תשע"ג נכנסו התלמידים לבניין שנבנה בשטח קומפלקס בנייני המוסדות והבנין הקודם משמש את מחלקת 'אור מנחם'.
נכון לשנת תשפ"א לומדים בה כ-320 בחורים.
צוות הישיבה
![](/images/thumb/1/11/%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%91%D7%A8%D7%92_1.jpg/250px-%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%91%D7%A8%D7%92_1.jpg)
הנהלה רוחנית
- הרב יצחק גולדברג - ראש הישיבה.
- הרב יוסף יצחק גורביץ' - משפיע כללי.
- הרב יוסף יצחק סגל - משפיע ראשי.
- הרב ישראל יוסף הנדל - משגיח ראשי.
- שיעור א'. ר"מים: ר' מנחם מענדל מישולובין, הרב שניאור זלמן קעניג. משפיעים: הרב דב מנחם דוברוסקין והרב מרדכי יונה קליין. משגיח: הרב אהרן ישראל הלוי סגל.
- שיעור ב'. ר"מים: הרב שלמה סגל והרב מרדכי יונה קליין. משפיעים: הרב שניאור זלמן צבי הירש הכט והרב שמואל שלמה ליפשיץ. משגיח: הרב מנחם מאניש מן
- שיעור ג'. ר"מים: ראש הישיבה הרב יצחק גולדברג והרב אהרן מושקוביץ. משפיעים: הרב יוסף יצחק גורביץ' (המשמש גם כמשגיח) והרב שמחה יצחק זאיאנץ.
- משיבים: הרב שניאור זלמן פבזנר (אחראי גם על סדרי הלכה), הרב מנחם מאניש מן (המשמש גם כמשגיח), ר' שלום דובער מושקוביץ והרב אברהם וילהלם
- תלמידים השלוחים הת' אברימי כהן הת' ישראליק רוזן, התמ' מנחם ויצמן
הנהלה גשמית
- ר' לוי וילימובסקי - מנכ"ל.
- ר' ברוך אביסרור - מנהל.
- ר' מאיר מזרחי - מנהל משרד.
- ר' מ"מ יהושע
- ר' ישראל גולדברג
- ר' יוסף פרס
מחלקת 'אור מנחם'
בשנת תש"ס נפתחה בישיבה מחלקה בשם 'אור מנחם - כולל חב"ד', לעולי רוסיה ובעלי תשובה. כהמשך לישיבה שהתקיימה ב'מרכז גוטניק' בירושלים. הישיבה מכונת גם 'הזאל הקטן'.
במשך עשר השנים הראשונות הישיבה תוקצבה על ידי כולל חב"ד ובסיומם עבר הניהול אל ר' עקיבא גולדשמיד. בישיבה פועלת מחלקה לדוברי ספרדית ולדוברי רוסית.
בישיבה לומדים נכון לשנת תשפא כ80 תמימים
- הצוות
- ראש הישיבה - הרב עקיבא גולדשמיד.
- ר"מים - הרב אלחנן שוחט שיעור א', הרב נחום רפאל ברגר שיעור ג' והרב חיים מאיר גולדברג שיעור ב' והמרכזי.
- משפיעים - הרב עקיבא גולדשמיד והרב משה דוברי.
- משגיח - הרב ברוך קונפדרק.
סניף הישיבה בטבריה
![]() | ערך מורחב – תומכי תמימים טבריה |
![](/images/thumb/4/47/%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%98%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%98%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg)
החל משנת תשס"ט מפעילה הישיבה סניף הממוקם בטבריה - אליו הולכים חלק מהתלמידים שסיימו את שיעור ג' לפני הנסיעה לקבוצה, המעוניינים להמשיך בשנת לימודים נוספת בתור התלמידים השלוחים.
ראש הישיבה הוא הרב ברוך לבנוני, והמשפיע הוא הרב שמעון קוצ'ובייבסקי, בתפקיד משיב ומשגיח - הרב צבי הירש זלמנוב. אליהם הצטרפו הרב שניאור זלמן בלוי והרב רפאל לבנוני. כולם משלוחי הרבי בטבריה. בישיבה לומדים כ40 תמימים נכון לשנת תשפ"א
סניף הישיבה בקריית אתא
לקראת שנת הלימודים תשפ"א פתחה הישיבה מסגרת נוספת באותה מתכונת כמו בטבריה. בעיר קריית אתא.
את הישיבה מנהל רב העיר הרב שלמה חיים דיסקין, ראש הישיבה והמשפיע הוא הרב שלמה חיים פלדמן המשגיח ומג"ש בהלכה הוא הרב יצחק שמחה מקובצקי נו"נ בחסידות הוא הרב שלום בוקיעט
השיעור הראשון בישיבה החדשה מונה 16 בחורים.
לקריאה נוספת
- ברינה יקצורו, בתוך מוסף 'המהפכנים' שבועון כפר חב"ד חג הסוכות תש"פ, עמוד 28
קישורים חיצוניים
- כך הוקמה ישיבת חב"ד במגדל העמק
קובץ בעריכת הרב שמואל הניג
- הבנין החדש בקמפוס מוסדות חב"ד מגדל העמק
- מערכת שטורעם, מגדל העמק: תנופה אדירה במוסדות חב"ד - באתר שטורעם
- ↑ שבועון כפר חב"ד ז' תמוז תשפ"א.