ההלכה בימות המשיח
ביטול המצוות
![]() | ערך מורחב – מצוות בטלות לעתיד לבוא |
קביעת ההלכה
בימות המשיח ההלכה תפסק כבית שמאי הנוטים בדרך כלל להחמיר ולא כבית הלל הנוטים להקל. בכתבי האריז"ל נכתב שהסיבה לכך היא מכיוון שורש נשמתם של בית שמאי הוא ממידת הגבורה ובית הלל ממידת החסד, ומכיוון בגלות החסדים גוברים על הגבורות, לכך נפסקה ההלכה כבית הלל, אולם לעתיד לבוא כאשר הגבורות יתגברו על החסדים, ההלכה תפסק כבית שמאי[1]. סיבה נוספת המצוינת בכתבי החסידות היא, שמכיוון שמידת בית שמאי היא למעלה מהעולם, ולכן בזמן הגלות, כיוון שהעולם לא יכול להכיל את מידת בית משאי, ההלכה היא כבית הלל, אולם בימות המשיח, שהעולם ישתנה, ההלכה תהיה כבית שמאי[2]. יש שטוענים, שבימות המשיח ההלכה תקבע כבית שמאי רק במקרה שבו הם מחמירים, ולא בכל מצב[3].
הרבי באחת משיחותיו התפלפל, האם כאשר משיח יבוא בחנוכה, האם ההלכה תשתנה מיד כבית שמאי, ויצטרכו להדליק כדעת בית שמאי[4]. במקום אחר ציין הרבי שבימות המשיח ינהגו בחנוכה כבית הלל[5].
במקומות אחרים מובא, שלעתיד לבוא תקבע גם ההלכה כרבי מאיר[6] ורשב"י[7], וזאת בשונה מזמן הגלות שבו אין הלכה כמותם.
פסיקת ההלכה
בגמרא מובא שמשה רבינו היה במקום הסנהדרין בדורו, ויכל לפסוק את ההלכה לבדו[8]. המפרשים נחלקו האם בימות המשיח, כאשר משה רבינו יקום לתחייה, יוכל לפסוק את ההלכה לא הסתייעות בסנהדרין[9]. הרבי ביחידות עם הרב מרדכי אליהו ציין שמשה רבינו יוכל לפסוק רק בנוגע להלכות שהם "מפי השמועה", אך דברים שהם שלמדים "מן המדות שהתורה נדרשת בהן", הסנהדרין הוא זה שיכריע[10].
ראו גם
הערות שוליים
- ↑ עמודים שבעה, עמוד ד', דרוש כ"א.
- ↑ "תוס' חדשים", ריש פרקי אבות, בשם רבי לוי יצחק מברדיטשוב.
- ↑ שו"ת ויצבר יוסף, סימן מ"ה.
- ↑ תורת מנחם, חלק ב', עמ' 33.
- ↑ דבר מלכות וישלח.
- ↑ מדרש פנחס, דף י', א', אות נ"ג.
- ↑ ויקהל משה, דף מ"ב.
- ↑ מסכת סנהדרין, דף י"ג, עמ' ב'.
- ↑ ימות המשיח בהלכה חלק א׳ - סימן נד׃ משה רבינו במקום שבעים וחד - אם גם בימות המשיח באתר תורת הגאולה.
- ↑ שיחות קודש תשנ"ב, חלק ב', עמ' 811.