תומכי תמימים נתניה
תומכי תמימים נתניה | |
---|---|
![]() זאל הישיבה | |
אפיון | ישיבה קטנה |
תאריך יסוד | אלול תשנ"ד |
מיקום | נתניה |
מייסד | הרב מנחם וולפא |
ראש הישיבה | הרב משה אורנשטיין, מייסד הישיבה |
מנהל גשמי | ר' אהרון ישראל אורנשטיין. |
מספר תלמידים | 106 |
ספר פלפולים | מנחת התמימים, מנחת מלך, אב מלך, הגדת מלך, ליקוטי מלך |
קובץ הערות | שיח תמים, תפארת מלך, גביע מלך |
ישיבת תומכי תמימים נתניה היא ישיבה קטנה המונה כ-106 תלמידים. הישיבה עומדת בראשות הרב משה אורנשטיין, ותחת מוסדות חב"ד בנתניה בראשות השליח הרב מנחם וולפא. הישיבה מפורסמת כישיבה קטנה החב"דית היחידה שמצהירה על אי לימוד ליב"ה.
![](/images/thumb/1/11/%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94_%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%99%D7%94.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94_%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%99%D7%94.jpg)
הקמת הישיבה
הישיבה נפתחה בחודש אלול שנת תשנ"ד.
לאחר השיחה של הרבי מלך המשיח שליט"א בהושענא רבה בשנת תשנ"ב[1], בה ביקש הרבי להקים ישיבות 'תומכי תמימים' בכל עיר ועיר, על דרך הדפסת התניא, כתב השליח בנתניה הרב מנחם וולפא, לרבי, כי הוא מקבל על עצמו להקים ישיבה. הרב וולפא קיבל תשובה של הסכמה וברכה ואזכיר על הציון, על הקמת הישיבה. הישיבה עצמה נפתחה רק שלוש שנים מאוחר יותר לקראת שנת הלימודים תשנ"ה, בראשותם של הרב משה נפתלין והרב משה אורנשטיין שהיה אז אברך צעיר לאחר נישואיו.
מבנה הישיבה
בתחילת ימיה של הישיבה השתכנו הבחורים בוילות ששכרה הישיבה. שם גם היה המטבח והזאל.
כעבור שנתיים עברה הישיבה לבניין בית הכנסת של ויז'ניץ בעיר, שם פעלה ישיבה בעבר. בקומת הקרקע של הבניין עוד פעל בית הכנסת, והכניסה לישיבה היה מפתח צדדי. הזאל וחדר האוכל היו בקומה מתחת לקרקע, ובקומה ראשונה ושניה היו חדרי הפנימיה. המבנה לא הלם את צורכי הישיבה, היו חסרים כיתות לימוד, והזאל היה צפוף. בעיה נוספת וחריפה יותר, עזרת הנשים של בית הכנסת הייתה מסדרון מרכזי מחדר המדרגות לחדרי הפנימיה. בשל כך בזמני התפילה בשבתות נאסרה תנועת הבחורים מהאולם למטה לחדריהם.
בשל שלל הבעיות שהיו במבנה, כשנוספו עליהם קשיים כספיים בתשלום השכירות נאלצה הישיבה להתפנות, ובתחילת שנת הלימודים תש"ע עברה למתחם 'לנ"י' שבמרכז העיר. המתחם החדש כלל פנימיה גדולה, כיתות לימוד, חצר ומבנה גדול מרווח.
כעבור שלש שנים בי"ג אלול תשע"ב נאלצה הישיבה להתפנות גם משם, ובמשך חצי שנה לא היה מבנה קבע לישיבה[2]. הישיבה נדדה ממקום למקום, כשבחלק מהזמן שכנו בבית מלון גלי צאנז והמלך כורש או ישנו בכיתות הלימודים. בחודש כסלו נבנו קראוונים ליד בנין הכיתות החדש, אך בי"ט כסלו קיבלה הישיבה צו פינוי ואחרי שהפסידה במשפט בו' טבת נאלצה להתפנות מהקראוונים, ורוב הבחורים עברו לישון בביתם של צוות הישיבה וחסידי קהילת חב"ד נתניה. רק באמצע החורף בכ"ד טבת תשע"ג תמו הנדודים והישיבה נכנסה לקמפוס "בית שמואל" בחדרה. עקב בעיות באישורי העירייה למבנה בחדרה, עם סיום זמן חורף תשע"ד עזבה הישיבה את חדרה ונכנסה בד' אייר למבנה בית הכנסת ויז'ניץ שבנתניה בו שכנה החל משנתה השלישית. בשונה מהפעם הקודמת, בפעם הזאת היה הזאל בבית הכנסת הגדול של ויז'ניץ, כמו כן נפתרו שאר הבעיות שהקשו על הישיבה בפעם הקודמת בה נשכר המבנה מויז'ניץ, אך כעבור שלוש שנים בשנת תשע"ז נאלצה הישיבה לעבור משם - עקב העברת בעלות של הבנין - ומשם עברו לשכונת 'דורא' בו לומדים בבניין החדש בו שוכנים הזאל, הכיתות, המקווה והפנימייה.
המבנה החדש
בשנת תשע"ב החלה הנהלת הישיבה בבניית קמפוס חדש לישיבה, בסמוך לתלמוד תורה. בניין הכיתות הושלם לקראת שנת הלימודים תשע"ג. בשנת תשע"ה החלו בבניית בנין הפנימיה והזאל, בשנת תשע"ז התקיים חנוכת הבית לזאל החדש ובתחילת שנת הלימודים תשע"ח נכנסו תלמידי הישיבה ללמוד בו. לקראת סיום שנת תשע"ח נבנו מספר חדרי שינה נוספים זאת לקראת פתיחת כיתת לימודים נוספת בשיעור א' בשנת הלימודים תשע"ט ובשנת תש"פ נבנו עוד מספר חדרים.
בשנת תשפ"ב נחנך בשטח הישיבה "פארק רחל לאה" ע"ש מרת רחל לאה ע"ה אורנשטיין, הפארק בעל מפלס משופע המשתרע על מאות מטרים הכוללים שבילים, מדשאות, אילנות, נדנדות ופינות ישיבה, בינות לשבילים אף עובר נחל וגשר מעליו, מזרקת מים מפוארת, כל זאת ועוד נועדו לתרום רבות להרחבת הדעת אצל תלמידים.
בשנת תשפ"ג נחנך מקווה מהודר שנבנה בתוך מתחם הישיבה[3].
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בשנת תש"פ נאלצו כלל הישיבות להפסיק את מערכת הלימודים בי"ט באדר. חודשיים לאחר מכן הישיבה בנתניה הייתה ישיבת חב"ד השנייה לאחרי תורת אמת שחזרה לשגרת הלימודים[4].
נכון לשנת תשפ"ד מונה הישיבה כמאה ושש בחורים.
התוועדויות ויומא דפגרא
הישיבה ידועה כבעלת 'קאך' מיוחד במספר 'יומא דפגרא' בשנה, כשבימים אלו שוררת בישיבה אווירה חגיגית ומיוחדת מבשאר המקומות וחגי החסידים. בין התאריכים ניתן למנות את התאריך ה' טבת וי"ט טבת. בתאריכים אלו מגיעים רבים מאנ"ש בנתניה וכן בוגרים מרחבי הארץ להתוועד ולספוג מהאווירה הייחודית בישיבה.
בי"ג אייר מדי שנה, עולים תלמידי הישיבה לקברו של ר' ישראל אריה לייב שניאורסון (אח אדמו"ר שליט"א) ולאחר העלי' יושבים להתוועדות בסמוך לציון, יחד עם ראש הישיבה הרב משה אורנשטיין.
מבצע תורה
בשנת תש"ע נוסד בישיבה "מבצע תורה" ייחודי, בו לומדים התלמידים סוגיות נבחרות מספרי ראשונים ואחרונים המוזכרים ומבוארים בתורתו של הרבי שליט"א[5] וכן סוגיות בתורת החסידות, מתוך דגש מיוחד על לימוד מתוך עיון וחשיבה.
התמימים המצטיינים במבצע - המהווים חלק מתלמידי הישיבה - משתתפים ב"מסע התמימים" ייחודי, הנערך מדי שנה אל המקומות הקשורים להיסטוריית ליובאוויטש ותולדות משפחת בית הרב, כגון: מסע בעקבות ערי ילדותו של הרבי ניקולייב ודנייפרופטרובסק, מסע בעקבות חתונת הרבי והרבנית בריגא ובוורשא, מסע בעקבות גלותו של אבי הרבי הרב הקדוש ר' לויק באלמא אטא וצ'יאלי ועוד. לכל המסעות הללו קודם תחקיר מעמיק, וכן במהלך המסעות השונים נחשפו לראשונה עשרות מקומות חשובים לחסידי חב"ד, בפרט בדורות האחרונים[6].
ספרי הערות ופלפולים
בשונה מהנהוג בישיבות קטנות בעולם שלא להוציא את ההערות הנכתבות על ידי תלמידי הישיבה בספרים מכורכים, ישיבה זו כבר הוציאה כמה וכמה ספרי הערות ופלפולים במהלך השנים:
- ספר הערות ופלפולים - מנחת התמימים.
- ספר הערות ופלפולים - אב מלך במסגרת מבצע תורה שהתקיים בישיבה בשנת תשע"ד כתבו קרוב לחמישים מתלמידי הישיבה המשתתפים במבצע, הערות וחידושים בתורתו של רבי לוי יצחק אביו של הרבי, בקשר עם שנת השבעים להסתלקותו.
- ספר הערות ופלפולים - הגדת מלך: המבצע תורה שהחל בראשית קיץ תשע"ה, כלל 4 חלקים, כשאחד מהם הוא: לימוד ההגדה של הרבי לרגל מלאות 70 שנה להוצאתה בפעם הראשונה. עם סיומו של המבצע, הוציאה הישיבה ספר עם הערות וחידושים של הבחורים על ההגדה, שנקרא בשם "הגדת מלך"[7].
- ספר הערות ופלפולים - תפארת מלך.
- ספר הערות ופלפולים - נישואי מלך.
- ספר הערות ופלפולים - גביע המלך.(נכתב ע"י ש"ב תשפ"א, המלקט 70 הערות מכל תלמידי השיעור, לרגל (סיום) שנת השבעים לנשיאותו של הרבי).
- ספר הערות ופלפולים - ליקוטי מלך (עוסק בלקוטי שיחות).
צוות הישיבה
- הרב משה אורנשטיין - ראש הישיבה.
- משגיחים
- הרב יצחק נתן ישראל גנדל - משגיח כללי.
- הרב מענדל אורנשטיין - מנהל לימודים.
- הרב שלמה אברמסון - משפיע לתלמידי שיעור א'.
- הרב לוי סגל - משפיע לתלמידי שיעור ב'.
- הרב ששון אביב גבאי - משפיע לתלמידי שיעור ג' ומשיב בגירסא לשיעור ב' וג'.
- הרב משה סעדיה ליבעראוו
- הרב משה טרעגער
- הרב נפתלי צבי מינצברג - ר"מ לתלמידי שיעור ג'.
- הרב אריה לייב כהן (נתניה) - ר"מ לתלמידי שיעור ב'.
- הרב מנחם מענדל אורנשטיין - ר"מ לתלמידי שיעור א'.
- הרב דניאל קהלני - ר"מ בגירסא והלכה לתלמידי שיעור א'.
- צוות גשמי
- מנהל גשמי - ר' אהרון ישראל אורנשטיין.
- מזכיר - ר' לוי יצחק אוריאן.
- צוות הישיבה בעבר
- הרב משה שילת - משפיע לתלמידי שיעור ב' בישיבה (עד שנת תשס"ג).
- הרב בנימין זאב גנדל - משפיע (עד שנת תשע"ג).
- הרב שמעיה הכט - משפיע ואח"כ ר"מ (עד שנת תשע"ח).
- הרב נחום בורביץ - משפיע (עד שנת תשע"ט).
- הרב יהושע מנחם הלוי נויהויזר - ר"מ לתלמידי שיעור ג'.
- הרב שלמה רוזנבלט - משפיע לתלמידי שיעור א' ומשיב בהלכה (עד שנת תשפ"ג).
- הרב הוד מנחם אהרון - משגיח ומנהל ש"א (עד שנת תשפ"ד).
- הרב מנחם מענדל פלדמן - משפיע לתלמידי שיעור ב' ומשיב בהלכה לתלמידי שיעור ב' וג' (עד שנת תשפ"ד).
- הרב ישראל יהודה אלפנביין - שימש בין השנים בתפקידים: ר"מ לתלמידי שיעור ג', משפיע לתלמידי שיעור ב', משגיח לתלמידי שיעור ג'.
קישורים חיצוניים
- ישיבת תומכי תמימים בנתניה - ידיעות וחדשות אודות הישיבה
- ראש הישיבה התוועד עם התמימים לרגל י"ט טבת, התוועדות לרגל י"ט טבת בישיבה עם ראש הישיבה הרב אורנשטיין ב
- ידיעות וחדשות אודות הישיבה
- ספר פלפולים מנחת התמימים - באתר 'אוצר החכמה'
- אל המנוחה ואל הנחלה - תות"ל נתניה נכנסה למעונה החדש
- מסע התמימים בעקבות הרבי והרבנית
הערות שוליים
- ↑ דברי משיח תשנ"ב ח"א ע' 174.
- ↑ דיווח באתר חב"ד אינפו
- ↑ נחנך מקווה חדש בתות"ל נתניה
- ↑ הישיבה הראשונה נפתחת; בתות"ל נתניה חוזרים ללימודים, ידיעה על חזרה ללימודים מחדש בצל שגרת הקורונה
- ↑ כגון "שב שמעתתא", "אתוון דאורייתא", "מנחת חינוך" ועוד.
- ↑ צרור ידיעות על המסעות לאורך השנים
- ↑ הספר להורדה