וארו עם ענני שמיא: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
|||
(2 גרסאות ביניים של משתמש אחר אחד אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ענן.jpg|300px|ממוזער|שמאל|עננים מעל [[770]], | {{עריכה|התאמה לסגנון חב"דפדיה}} | ||
[[קובץ:ענן.jpg|300px|ממוזער|שמאל|המחשה של עננים מעל [[770]], עליהם מופיע כיתוב של ייעוד הגאולה: '''"וַאֲרוּ עִם עֲנָנֵי שְׁמַיָּא"''']] | |||
'''"וארו עם [[ענן|ענני שמיא]]"''', נאמר אודות מלך המשיח, שיופיע עם ענני שמיא. | '''"וארו עם [[ענן|ענני שמיא]]"''', נאמר אודות מלך המשיח, שיופיע עם ענני שמיא. | ||
שורה 12: | שורה 13: | ||
===בני ישראל=== | ===בני ישראל=== | ||
הרבי אומר | הרבי אומר{{הערה|כ"א מנ"א תשמ"ט, התוועדויות ס"ע 189. לקו"ש חכ"ג ע' 240. ערב פסח תשנ"ב.}} שבעצם גם לכל בני ישראל יעשה הקב"ה נס ויתן להם את האפשרות "לעוף" עם העננים שישאו היהודים לקראת הגאולה, על דרך שכתוב וארו עם ענני שמיא בנוגע למלך המשיח. ולא יצטרכו לבא לידי "[[רכבת|טריין'ס]]" או "[[מטוס|פליין'ס]]" ח"ו{{הערה|לקו"ש חל"ז ע' 136.}}. | ||
==בכל שבת וראש חודש== | ==בכל שבת וראש חודש== | ||
לעתיד לבא בני ישראל יעלו לבית המקדש בירושלים בכל שבת וראש חודש, שנאמר | לעתיד לבא בני ישראל יעלו לבית המקדש בירושלים בכל שבת וראש חודש, שנאמר{{הערה|ישעי' סו, כג.}} {{ציטוטון|וְהָיָה מִדֵּי חֹדֶשׁ בְּחָדְשׁוֹ וּמִדֵּי שַׁבָּת בְּשַׁבַּתּוֹ יָבוֹא כָל בָּשָׂר לְהִשְׁתַּחֲוֹת לְפָנַי אָמַר ה'}}. | ||
והיאך באים בראש חדש ובשבת מסוף העולם? אלא העבים באים וטוענים אותם ומביאים אותם לירושלים, והם מתפללין שם בבקר, והוא שה[[נביא]] מקלסן{{הערה|ישעי' ס, ח.}} מי אלה כעב תעופינה{{הערה|ילקוט שמעוני רמז תקג.}}. | |||
לפי זה גם מוכיח הרבי{{הערה|[[פרשת פנחס]] [[תשמ"ה]].}} שאפשר שהגאולה תגיע בשבת ואין חשש של "תחומין" היות ש"אין תחומין למעלה מעשרה" טפחים. | |||
== [[כבר היה לעולמים]] == | == [[כבר היה לעולמים]] == | ||
כשם שהיה ב[[יציאת מצרים]] [[ענני הכבוד]] | כשם שהיה ב[[יציאת מצרים]] [[ענני הכבוד]]{{הערה|התוועדויות תשמ"ב ח"ג ע' 1312.}}. | ||
== [[מעשינו ועבודתינו|מעשינו ועבודתנו]] == | == [[מעשינו ועבודתינו|מעשינו ועבודתנו]] == | ||
העבודה בענינים רוחניים - [[מלמעלה למטה|מלמעל"ט]] - מביאה לוארו עם ענני שמיא, והעבודה בענינים חומריים - [[מלמטה למעלה|מלמטלמ"ע]] - מביא ל[[חמורו של משיח|עני ורוחב על החמור]] | העבודה בענינים רוחניים - [[מלמעלה למטה|מלמעל"ט]] - מביאה לוארו עם ענני שמיא, והעבודה בענינים חומריים - [[מלמטה למעלה|מלמטלמ"ע]] - מביא ל[[חמורו של משיח|עני ורוחב על החמור]]{{הערה|לקו"ש ח"א ע' 70.}}. | ||
על ידי העבודה של [[זריזות]] | על ידי העבודה של [[זריזות]]{{הערה|התוועדויות תשמ"ג ח"ג ע' 1616.}}. | ||
גם כשיש רוחות המנשבות, יש להפכם לעניני שמיא. דוגמא לדבר שיכולים לנצל כח הפועל, כדי לעשות אור בבית | גם כשיש רוחות המנשבות, יש להפכם לעניני שמיא. דוגמא לדבר שיכולים לנצל כח הפועל, כדי לעשות אור בבית{{הערה|התוועדויות תשמ"ו ח"ג ע' 446.}}. | ||
{{גאולה ומשיח}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:יעודי הגאולה]] | [[קטגוריה:יעודי הגאולה]] |
גרסה אחרונה מ־04:31, 12 בספטמבר 2024
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: הסיבה לכך היא: התאמה לסגנון חב"דפדיה. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
![](/images/thumb/e/ed/%D7%A2%D7%A0%D7%9F.jpg/300px-%D7%A2%D7%A0%D7%9F.jpg)
"וארו עם ענני שמיא", נאמר אודות מלך המשיח, שיופיע עם ענני שמיא.
במקורות[עריכה | עריכת קוד מקור]
מלך המשיח[עריכה | עריכת קוד מקור]
בספר דניאל[1] נכתב: "חזה הוית בחזוי ליליא וארו עם ענני שמיא כבר אנש אתה הוה ועד עתיק יומיא מטה וקדמוהי הקרבוהי".
ומפרש רש"י: "כבר אנש אתה - הוא מלך המשיח".
ובגמרא[2] מקשים מהפסוק[3] "עני ורוכב על חמור", ומתרצים: שאם בני ישראל יהיו במצב שזכו, וכמו כן אם הגאולה יהיה באופן של אחישנה, אז יופיע על ענני שמיא.
בני ישראל[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי אומר[4] שבעצם גם לכל בני ישראל יעשה הקב"ה נס ויתן להם את האפשרות "לעוף" עם העננים שישאו היהודים לקראת הגאולה, על דרך שכתוב וארו עם ענני שמיא בנוגע למלך המשיח. ולא יצטרכו לבא לידי "טריין'ס" או "פליין'ס" ח"ו[5].
בכל שבת וראש חודש[עריכה | עריכת קוד מקור]
לעתיד לבא בני ישראל יעלו לבית המקדש בירושלים בכל שבת וראש חודש, שנאמר[6] "וְהָיָה מִדֵּי חֹדֶשׁ בְּחָדְשׁוֹ וּמִדֵּי שַׁבָּת בְּשַׁבַּתּוֹ יָבוֹא כָל בָּשָׂר לְהִשְׁתַּחֲוֹת לְפָנַי אָמַר ה'".
והיאך באים בראש חדש ובשבת מסוף העולם? אלא העבים באים וטוענים אותם ומביאים אותם לירושלים, והם מתפללין שם בבקר, והוא שהנביא מקלסן[7] מי אלה כעב תעופינה[8].
לפי זה גם מוכיח הרבי[9] שאפשר שהגאולה תגיע בשבת ואין חשש של "תחומין" היות ש"אין תחומין למעלה מעשרה" טפחים.
כבר היה לעולמים[עריכה | עריכת קוד מקור]
כשם שהיה ביציאת מצרים ענני הכבוד[10].
מעשינו ועבודתנו[עריכה | עריכת קוד מקור]
העבודה בענינים רוחניים - מלמעל"ט - מביאה לוארו עם ענני שמיא, והעבודה בענינים חומריים - מלמטלמ"ע - מביא לעני ורוחב על החמור[11].
גם כשיש רוחות המנשבות, יש להפכם לעניני שמיא. דוגמא לדבר שיכולים לנצל כח הפועל, כדי לעשות אור בבית[13].
הערות שוליים
- ↑ ז, יג.
- ↑ מסכת סנהדרין מח, א.
- ↑ זכריה ט, ט.
- ↑ כ"א מנ"א תשמ"ט, התוועדויות ס"ע 189. לקו"ש חכ"ג ע' 240. ערב פסח תשנ"ב.
- ↑ לקו"ש חל"ז ע' 136.
- ↑ ישעי' סו, כג.
- ↑ ישעי' ס, ח.
- ↑ ילקוט שמעוני רמז תקג.
- ↑ פרשת פנחס תשמ"ה.
- ↑ התוועדויות תשמ"ב ח"ג ע' 1312.
- ↑ לקו"ש ח"א ע' 70.
- ↑ התוועדויות תשמ"ג ח"ג ע' 1616.
- ↑ התוועדויות תשמ"ו ח"ג ע' 446.