דבר מלכות וישב: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
||
שורה 25: | שורה 25: | ||
*'''ד - ז''' ענין זה הוא '''בהדגשה במדינת צרפת''', שנזכרת ב[[נביאים|נביא]] בקשר לסיום ה[[גלות]] - כיון שבבירורה נפעלת שלימות בירור העולם כולו. '''בדורו של [[אדמו"ר הזקן]]''' - מדינת צרפת הייתה תוקף ה[[קליפה]] של [[פריקת עול]], ולכן הוא לחם בתוקף שלא תנצח{{הערה|ב[[מלחמת נפוליאון]] נגד [[רוסיה]].}}; אך '''בדורנו''' השתנה מצב זה לגמרי, שצרפת נהפכה למרכז ומקור שממנו [[הפצת המעיינות|מפיצים מעיינות]]. הכח לכך הגיע מ[[רבותינו נשיאנו]] שפעלו שם, ובעיקר - על ידי [[הרבי הריי"צ]], שנסע לכמה מקומות; ועל ידי [[הרבי]], שגר ופעל בצרפת במשך שמונה שנים. | *'''ד - ז''' ענין זה הוא '''בהדגשה במדינת צרפת''', שנזכרת ב[[נביאים|נביא]] בקשר לסיום ה[[גלות]] - כיון שבבירורה נפעלת שלימות בירור העולם כולו. '''בדורו של [[אדמו"ר הזקן]]''' - מדינת צרפת הייתה תוקף ה[[קליפה]] של [[פריקת עול]], ולכן הוא לחם בתוקף שלא תנצח{{הערה|ב[[מלחמת נפוליאון]] נגד [[רוסיה]].}}; אך '''בדורנו''' השתנה מצב זה לגמרי, שצרפת נהפכה למרכז ומקור שממנו [[הפצת המעיינות|מפיצים מעיינות]]. הכח לכך הגיע מ[[רבותינו נשיאנו]] שפעלו שם, ובעיקר - על ידי [[הרבי הריי"צ]], שנסע לכמה מקומות; ועל ידי [[הרבי]], שגר ופעל בצרפת במשך שמונה שנים. | ||
*'''ח - י"ד''' ישנם '''שני ענינים''' המרומזים בכך שצרפת [[770 (מספר)|בגימטריא 770]]: | *'''ח - י"ד''' ישנם '''שני ענינים''' המרומזים בכך שצרפת [[770 (מספר)|בגימטריא 770]]: '''א.''' רמז לשלימות בירור העולם הקשור למספר [[שבעים]], '''ב.''' רמז לכך שהיא נעשית כמו [[770]], כמו העצם עצמו. '''ולכן''' בירור צרפת מבטא את שלימות בירור העולם כהכנה ל[[גאולה]]. ענין זה מתבטא, בנס שההמנון הצרפתי נהפך לקדושה על ידי החסידים. חשוב להזכיר את הנס, כי פרסום הניסים מזרז את הגאולה בפועל. '''הוראות:''' לעסוק בפרסום הניסים שהקב"ה עושה בזמננו, במיוחד בהתוועדויות של ימי [[חנוכה]]. ויהי רצון שבירור צרפת יביא את משיח, עליו נאמר "פרצת". | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
גרסה מ־00:33, 11 בפברואר 2021
![](/images/thumb/7/77/%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A6%D7%A8%D7%A4%D7%AA.jpg/300px-%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A6%D7%A8%D7%A4%D7%AA.jpg)
" | ולהוסיף (על דרך הצחות והרמז): "צרפת" היא גם בגימטריא שבע מאות ושבעים (770)...ויתירה מזה: "770" – הוא מספר הבית של כ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו, אשר בו חי ועבד עבודתו בעשר השנים האחרונות בחיים חיותו בעלמא דין, בארצות הברית (חצי כדור התחתון)...שהוא נעשה כמו העצם ("770") עצמו, הבית של נשיא דורנו, מקורה של הפצת המעיינות חוצה בזמן הזה בכל קצוי תבל. | " |
דבר מלכות וישב היא השיחה שנאמרה בשבת כ"ג כסלו, שבת מברכים חודש טבת תשנ"ב, והוגהה על ידי הרבי ביידיש.
השיחה מבארת, איך שהעולם בכלל, ובפרט מדינת צרפת, מוכנים דוקא בדורנו לקבלת פני משיח צדקנו.
שיחה זו היא חלק מהרצף של שיחות הרבי המוגהות שנאמרו במשך השנה האחרונה בה שמענו שיחות על ידי הרבי, המכונות דבר מלכות.
רקע
במהלך השיחה, מאריך הרבי לתאר את המהפך הרוחני שהתחולל בצרפת, כסימן ודוגמא לכך שבני ישראל, על ידי עבודתם, מאירים ומזככים את העולם כולו. הרבי שָֹם דגש מיוחד על ה"דבר פלא" - "כיבוש" המנון המדינה והפיכתו לניגון חסידי.
בהנחה הבלתי מוגת של ההתוועדות, תופס הנושא מקום רב יותר והרבי מקדיש לו שיחה שלימה.
הסיפור שמאחורי ההמנון:
ההמנון הצרפתי חובר במהלך המהפכה המפורסמת, שביטלה את שלטון המלוכה במדינה והביאה לשלטון דמוקרטי[1]. את הניגון והמילים חיבר אחד מבין שורות המהפכנים, והוא מבטא את רוח הלחימה ששררה אז. ההמנון הוא המנון תוקפני מאוד, והוא כולל מילים קשות ותיאורי מלחמה.
בהתוועדות שמחת תורה תשל"ד, דיבר הרבי על המהפכה בצרפת, ולפני תחילת ההקפות נעמד הרבי על בימתו והחל לפתע לנגן את "האדרת והאמונה" בניגון ההמנון. מאז הפך ניגון זה לניגון חסידי לכל דבר. כשנה אחר כך, החל ראש ממשלת צרפת לדבר אודות כך שיש להחליף את ההמנון עם המילים הקשות בהמנון אנושי יותר ואף הציע פרס כספי למי שימצא המנון חילופי. הדברים נתקלו בהתנגדות עזה, ובסופו של דבר לא שונו מילות הניגון, אלא נעשו רק כמה שינויים וריכוכים בתווי הנגינה.
בשנת תשמ"א חזר ההמנון לניגון המקורי, ונשארו רק שינויים מזעריים פה ושם[2].
סיכום
- א - ג. שאלה: כיצד רואים שהעולם כיום מוכן לגאולה יותר מהדורות הקודמים? להקדים: העבודה בגלות לברר את הניצוצות, היא על ידי שיהודים מתיישבים במקום מסויים, מתנהגים בהתאם למנהגי המקום וכך מעלים אותו לקדושה; וכך לא רק שהמקום כבר לא זקוק לקבל השפעה ממקום עליון ממנו, אלא שהוא נעשה מקום תורה בעצמו, כמו העצם. ואם כן, מכיון שבדורנו נמצאים יהודים בכל פינה בעולם, הרי העולם כולו כבר מוכן לגאולה.
- ד - ז ענין זה הוא בהדגשה במדינת צרפת, שנזכרת בנביא בקשר לסיום הגלות - כיון שבבירורה נפעלת שלימות בירור העולם כולו. בדורו של אדמו"ר הזקן - מדינת צרפת הייתה תוקף הקליפה של פריקת עול, ולכן הוא לחם בתוקף שלא תנצח[3]; אך בדורנו השתנה מצב זה לגמרי, שצרפת נהפכה למרכז ומקור שממנו מפיצים מעיינות. הכח לכך הגיע מרבותינו נשיאנו שפעלו שם, ובעיקר - על ידי הרבי הריי"צ, שנסע לכמה מקומות; ועל ידי הרבי, שגר ופעל בצרפת במשך שמונה שנים.
- ח - י"ד ישנם שני ענינים המרומזים בכך שצרפת בגימטריא 770: א. רמז לשלימות בירור העולם הקשור למספר שבעים, ב. רמז לכך שהיא נעשית כמו 770, כמו העצם עצמו. ולכן בירור צרפת מבטא את שלימות בירור העולם כהכנה לגאולה. ענין זה מתבטא, בנס שההמנון הצרפתי נהפך לקדושה על ידי החסידים. חשוב להזכיר את הנס, כי פרסום הניסים מזרז את הגאולה בפועל. הוראות: לעסוק בפרסום הניסים שהקב"ה עושה בזמננו, במיוחד בהתוועדויות של ימי חנוכה. ויהי רצון שבירור צרפת יביא את משיח, עליו נאמר "פרצת".
קישורים חיצוניים
- השיחה: בשפת היידיש • בלשון הקודש • הבלתי מוגת • בגרסת טקסט
- גליונות: 'מדקדקים' • חדור בדם
הערות שוליים
שיחות הדבר מלכות | ||
---|---|---|
בראשית
|
בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות (א'), תולדות (ב') • ויצא • וישלח • י"ט כסלו • וישב • חנוכה • מקץ • ה' טבת • ויגש • ויחי | ![]() |
שמות
|
שמות • וארא (א'), וארא (ב') • בא • נשי ובנות ישראל • בשלח • חמשה עשר בשבט • יתרו • כ"ב שבט • משפטים (א'), משפטים (ב') • תרומה • תצווה (א'), תצווה (ב') • כי תשא • ויקהל | |
ויקרא
|
ויקרא • צו • י"א ניסן • ערב פסח (א'), ערב פסח (ב') • אחרון של פסח (א'), אחרון של פסח (ב') • כ"ו ניסן • כ"ח ניסן • שמיני • תזריע מצורע • אחרי קדושים • אמור • בהר בחוקותי | |
במדבר
|
במדבר • שבועות (א'), שבועות (ב') • נשא • בהעלותך (א'), בהעלותך (ב') • שלח • כ"ח סיון • קרח (א'), קרח (ב') • חוקת • בלק • פינחס • מטות מסעי | |
דברים
|
דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • ערב ראש השנה (א'), ערב ראש השנה (ב') • נצבים וילך וראש השנה • ראש השנה, סוכות ושמחת תורה • שמחת תורה | |
הוספות
|
יחידות עם הרב מרדכי אליהו (ו' מרחשוון תשנ"ב) • קונטרס בענין מקדש מעט זה בית רבינו שבבבל • שיחת ב' ניסן תשמ"ח |