דבר מלכות כי תצא: הבדלים בין גרסאות בדף
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) |
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) (קידוד קישורים) |
||
שורה 22: | שורה 22: | ||
א. כיצד עבודת האדם מוגדרת ברש"י בפרשתנו כ'מלחמת הרשות', הרי זו חובתו של כל יהודי לשמש את קונו. ב. ואם זו אכן מלחמת חובה, מדוע מגיע על כך שכר? | א. כיצד עבודת האדם מוגדרת ברש"י בפרשתנו כ'מלחמת הרשות', הרי זו חובתו של כל יהודי לשמש את קונו. ב. ואם זו אכן מלחמת חובה, מדוע מגיע על כך שכר? | ||
והמענה על כך (בס"ו) שמקומה האמיתי של הנשמה היא היותה דבר אחד עם עצמות ומהות, וכל בריאת העולם לצורך העבודה בו היתה בבחירתנו ורשותנו, ולכן זוהי אכן מלחמת רשות שמגיע תמורתה שכר הוגן. | והמענה על כך (בס"ו) שמקומה האמיתי של הנשמה היא היותה דבר אחד עם עצמות ומהות, וכל בריאת העולם לצורך העבודה בו היתה בבחירתנו ורשותנו, ולכן זוהי אכן מלחמת רשות שמגיע תמורתה שכר הוגן. | ||
;הקדמה ב. מטרת העבודה – גילוי עצמות ומהות בעולם. | ;הקדמה ב. מטרת העבודה – גילוי עצמות ומהות בעולם. | ||
כעת ממשיך ומבאר מהו בעצם השכר אותו מקבלים על העבודה: גם כשהנשמה יורדת למטה לעולם הגשמי, ניכר בה מוצאה האמיתי בעצמותו ית', ולכן יש לה הכח לעשות את העולם כולו משכן ודירה לעצמותו ית' (ס"ז) [כמרומז כל זה גם בפרשת תבוא (ס"ח)]. | כעת ממשיך ומבאר מהו בעצם השכר אותו מקבלים על העבודה: גם כשהנשמה יורדת למטה לעולם הגשמי, ניכר בה מוצאה האמיתי בעצמותו ית', ולכן יש לה הכח לעשות את העולם כולו משכן ודירה לעצמותו ית' (ס"ז) [כמרומז כל זה גם בפרשת תבוא (ס"ח)]. | ||
וזהו השכר אותו מקבלים על העבודה, גילוי עצמותו ית' | וזהו השכר אותו מקבלים על העבודה, גילוי עצמותו ית' | ||
לעתיד לבוא, [[דירה בתחתונים]] (תחילת ס"ט). | לעתיד לבוא, [[דירה בתחתונים]] (תחילת ס"ט). | ||
שורה 49: | שורה 49: | ||
* השיחה: '''[https://drive.google.com/file/d/0B3l9Zc9qGowpeXNLcmYzb1lYQkk/view?usp=drivesdk&resourcekey=0-yQX53P-L5t1FuOH4oQYW5Q מוגה (לשון הקודש)] {{*}} [https://docs.google.com/document/d/1XuIbwFNevEhp8DLCpoQj009oN-JwHYoVla26qLrOJAs/edit?usp=drive_link גרסת טקסט] {{*}} [https://docs.google.com/document/d/0B91KHRkDr3SAaHRHUG1Sb0t5RWM/edit?usp=drivesdk&ouid=114462190290367402824&resourcekey=0-hP4RHwhdZ5tK5UmHFv9I9g&rtpof=true&sd=true בלתי מוגה - שיחה ויומן]''' | * השיחה: '''[https://drive.google.com/file/d/0B3l9Zc9qGowpeXNLcmYzb1lYQkk/view?usp=drivesdk&resourcekey=0-yQX53P-L5t1FuOH4oQYW5Q מוגה (לשון הקודש)] {{*}} [https://docs.google.com/document/d/1XuIbwFNevEhp8DLCpoQj009oN-JwHYoVla26qLrOJAs/edit?usp=drive_link גרסת טקסט] {{*}} [https://docs.google.com/document/d/0B91KHRkDr3SAaHRHUG1Sb0t5RWM/edit?usp=drivesdk&ouid=114462190290367402824&resourcekey=0-hP4RHwhdZ5tK5UmHFv9I9g&rtpof=true&sd=true בלתי מוגה - שיחה ויומן]''' | ||
*'''[https://drive.google.com/file/d/0B2k04CfIOmXweXl4bzJuWmJId1E/view?usp=drivesdk&resourcekey=0-VkptfZEbbLppo6JFKBOUTA עבודת ה' באווירת ימות המשיח]''' - דף עזר ללימוד הדבר מלכות {{PDF}} | *'''[https://drive.google.com/file/d/0B2k04CfIOmXweXl4bzJuWmJId1E/view?usp=drivesdk&resourcekey=0-VkptfZEbbLppo6JFKBOUTA עבודת ה' באווירת ימות המשיח]''' - דף עזר ללימוד הדבר מלכות {{PDF}} | ||
*הרב [[חיים יוסף גינזבורג]], '''[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/ | *הרב [[חיים יוסף גינזבורג]], '''[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/שיעורי-הרב-גינזבורג/84313/ דבר מלכות לש"פ כי תצא: מלחמת הנשמה בעולם הזה]''' {{וידפו}} | ||
{{שיחות הדבר מלכות}} | {{שיחות הדבר מלכות}} |
גרסה אחרונה מ־22:51, 16 ביולי 2023
" | שגם העבודה דמלחמה ("כי תצא למלחמה על אויבך") צריכה להיות באופן של מנוחה והתיישבות ("כי תבוא אל הארץ גו' וירשתה וישבת בה"), ויתירה מזה, שבכללות העבודה ("כי תצא") ישנו כבר מעין ודוגמא ועד להתחלת המעמד ומצב דשכר ("כי תבוא") | " |
– שיחת שבת פרשת תצא תנש"א. אות ד. |
דבר מלכות תצא הינה שיחה שאמר הרבי בשבת קודש י"ד אלול תנש"א[1].
השיחה עוסקת בביאור האופן הנכון של עבודת ה' של יהודי בזמננו, ערב הגאולה, בה מתחילה תקופת קבלת השכר אותו נקבל בשלימות בגאולה.
שיחה זו היא חלק מהרצף של שיחות הרבי המוגהות שנאמרו במשך השנה האחרונה בה שמענו שיחות על ידי הרבי, המכונות דבר מלכות.
תוכן השיחה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- חלק ראשון. תמיהות בפרשה והתשובה בקצרה.
השיחה נפתחת בשאלה, כיצד מתאים החיבור של הפרשות תצא ותבוא בשבת אחת, כאשר תכנן הפוך.
מאריך לבאר את הניגודים שבין ב' הפרשות (ס"א-ב). עד שמגיע לעיקר השאלה, כאשר מציג את ב' הפרשות כעבודה בזמן הגלות (כמרומז בפ' תצא) מול השכר בזמן הגאולה (כמרומז בפ' תבוא). וכיצד מתאחדים שניהם בשבת אחת[2].
והתשובה: אכן, שני הפרשות משלימות ומבארות זו את זו. העבודה בעולם בזמן הגלות (אודותיה מדובר בפרשת תצא), צריכה להיעשות באופן המתאים לתקופה של קבלת השכר בגאולה השלימה (אודותיה מדובר בפרשת תבוא) (ס"ד).
- הקדמה א. בני ישראל עצמות ומהות.
בכדי להבין זאת מקדים (בס"ה) שתי שאלות כלליות על מושג העבודה:
א. כיצד עבודת האדם מוגדרת ברש"י בפרשתנו כ'מלחמת הרשות', הרי זו חובתו של כל יהודי לשמש את קונו. ב. ואם זו אכן מלחמת חובה, מדוע מגיע על כך שכר?
והמענה על כך (בס"ו) שמקומה האמיתי של הנשמה היא היותה דבר אחד עם עצמות ומהות, וכל בריאת העולם לצורך העבודה בו היתה בבחירתנו ורשותנו, ולכן זוהי אכן מלחמת רשות שמגיע תמורתה שכר הוגן.
- הקדמה ב. מטרת העבודה – גילוי עצמות ומהות בעולם.
כעת ממשיך ומבאר מהו בעצם השכר אותו מקבלים על העבודה: גם כשהנשמה יורדת למטה לעולם הגשמי, ניכר בה מוצאה האמיתי בעצמותו ית', ולכן יש לה הכח לעשות את העולם כולו משכן ודירה לעצמותו ית' (ס"ז) [כמרומז כל זה גם בפרשת תבוא (ס"ח)]. וזהו השכר אותו מקבלים על העבודה, גילוי עצמותו ית' לעתיד לבוא, דירה בתחתונים (תחילת ס"ט).
- מסקנה, השכר ישנו כבר כעת.
מכך מובן (המשך ס"ט) כיצד עם כל קיום מצוה מגיע מיד שכר, גילוי אור א"ס המתבטא בגאולה פרטית, ובכל רגע יכול גם להיות הגילוי האמיתי של הגאולה השלימה. ומכך מובן בעומק יותר (וכאן חוזר למבואר בקצרה בס"ד) שעוד לפני קבלת השכר על העבודה, גם העבודה עצמה יכולה להיות באופן של שכר. כאשר תוך כדי עבודה אנו חדורים בהרגשה שתשרור לעתיד, שהכל זהו עצמות ומהות (ס"י).
כעת גם יובן היטב משמעותו של צימוד הפרשיות תצא- תבוא. עבודת המלחמה בזמן הזה (תצא) צריכה להיות מתוך מנוחה והתיישבות (תבוא), מעין לעתיד לבוא (סי"א).
- הקשר לזמן והוראות למעשה.
" | לפרסם בכל מקום ומקום שעומדים בסיום וחותם דמעשינו ועבודתינו ("כי תצא למלחמה על אויבך"), ובהתחלת התקופה דתשלום השכר, "מתן שכרן של צדיקים" ("כי תבוא אל הארץ גו' וירשתה וישבת בה"), ובהתאם לכך צריכה להיות העבודה גם בענינים השייכים לימות המשיח, החל מלימוד התורה בעניני משיח וגאולה וביהמ"ק, ועוד ועיקר – מתוך מנוחה והתיישבות, שמחה וטוב לבב .. מעין ודוגמא והכנה לקיום היעוד "אז (לעתיד לבוא) ימלא שחוק פינו", אשר, בדורנו זה, שנשיא הדור, כ"ק מו"ח אדמו"ר, ששמו השני "יצחק", ע"ש הצחוק והשמחה, הוא נשיא השמיני ("אז" בגימטריא שמונה) להבעש"ט, נעשה הענין ד"ימלא שחוק פינו" (לא בלשון עתיד, "אז", אלא) בלשון הוה | " |
– שיחת שבת פרשת תצא תנש"א. אות טו. |
חודש אלול באופן כללי מתקשר אף הוא לחיבור העבודה והשכר ולגאולה השלימה. והדגשה מיוחדת בחודש אלול בשנה זו תנש"א, בה מסתיימת העבודה כל זמן משך הגלות, ותיכף מקבלים את השכר של ימות המשיח מיד ממש (סי"ב).
בהמשך הגאולה מתקשרת באופן פרטי לתאריך י"ד אלול בו חלה שבת פרשת תצא (סי"ג), ולתאריכים י"ג וי"א אלול (נישואי אדמו"ר הריי"צ והרש"ב), וט"ו אלול (התייסדות ישיבת תומכי תמימים) (סי"ד).
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- השיחה: מוגה (לשון הקודש) • גרסת טקסט • בלתי מוגה - שיחה ויומן
- עבודת ה' באווירת ימות המשיח - דף עזר ללימוד הדבר מלכות
- הרב חיים יוסף גינזבורג, דבר מלכות לש"פ כי תצא: מלחמת הנשמה בעולם הזה
שיחות הדבר מלכות | ||
---|---|---|
בראשית
|
בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות (א'), תולדות (ב') • ויצא • וישלח • י"ט כסלו • וישב • חנוכה • מקץ • ה' טבת • ויגש • ויחי | ![]() |
שמות
|
שמות • וארא (א'), וארא (ב') • בא • נשי ובנות ישראל • בשלח • חמשה עשר בשבט • יתרו • כ"ב שבט • משפטים (א'), משפטים (ב') • תרומה • תצווה (א'), תצווה (ב') • כי תשא • ויקהל | |
ויקרא
|
ויקרא • צו • י"א ניסן • ערב פסח (א'), ערב פסח (ב') • אחרון של פסח (א'), אחרון של פסח (ב') • כ"ו ניסן • כ"ח ניסן • שמיני • תזריע מצורע • אחרי קדושים • אמור • בהר בחוקותי | |
במדבר
|
במדבר • שבועות (א'), שבועות (ב') • נשא • בהעלותך (א'), בהעלותך (ב') • שלח • כ"ח סיון • קרח (א'), קרח (ב') • חוקת • בלק • פינחס • מטות מסעי | |
דברים
|
דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • ערב ראש השנה (א'), ערב ראש השנה (ב') • נצבים וילך וראש השנה • ראש השנה, סוכות ושמחת תורה • שמחת תורה | |
הוספות
|
יחידות עם הרב מרדכי אליהו (ו' מרחשוון תשנ"ב) • קונטרס בענין מקדש מעט זה בית רבינו שבבבל • שיחת ב' ניסן תשמ"ח |
הערות שוליים
- ↑ השיחה כוללת גם ענינים אחדים משיחות שאמר הרבי בי"א, י"ג וט"ו אלול. השיחה הוגהה על ידי הרבי בלשון הקודש.
- ↑ כך גם בפרקי אבות שקוראים השבת, בפרק א' מדובר על עבודת בני ישראל ואילו בפרק ב' מדובר על שכרן של צדיקים לעתיד לבוא.