תומכי תמימים מוריסטון: הבדלים בין גרסאות בדף
(גרסת ביניים אחת של אותו משתמש אינה מוצגת) | |||
שורה 48: | שורה 48: | ||
== צוות הישיבה == | == צוות הישיבה == | ||
* הרב מנחם מענדל גולדברג - חבר הנהלת הישיבה. | |||
*הרב [[נפתלי הערץ פבזנר]] - משפיע בשיעור ד'. | *הרב [[נפתלי הערץ פבזנר]] - משפיע בשיעור ד'. | ||
*הרב [[חיים שפירא]] - מנהל רוחני ומנהל [[מכון סמיכה]]. | *הרב [[חיים שפירא]] - מנהל רוחני ומנהל [[מכון סמיכה]]. |
גרסה אחרונה מ־21:57, 2 ביולי 2024
תומכי תמימים מאָריסטאון | |
---|---|
![]() בנין הישיבה | |
אפיון | ישיבה גדולה |
תאריך יסוד | סיון תש"ב |
מיקום | מאָריסטאון, ניו ג'רסי |
מייסד | הרב שלום דובער גורדון |
ראש הישיבה | הרב שלום שפלטר |
מספר תלמידים | 200 |
קובץ הערות | הערות התמימים ואנ"ש - מוריסטון |
ישיבת תומכי תמימים מוריסטון שבניו ג'רזי היא ישיבה גדולה, הכוללת מחלקה לבעלי תשובה בשם "תפארת בחורים מוריסטון" ומכון סמיכה.
היסטוריה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הישיבה נוסדה בסיון תש"ב בהוראת אדמו"ר הריי"צ ע"י הרב שלום דובער גורדון, הרב דוד שטוקהאמר, וחתניו הרבנים מרדכי מענטליק, ומשה פנחס כץ, ע"ש אחי תמימים נוארק.
בשנת תש"כ שלח הרבי את הרב משה הרסון לשמש כמשפיע בישיבה אך לבסוף מונה לתפקיד מנכ"ל הישיבה
הישיבה עברה למוריסטון מנוארק לאחר השתלטות השחורים בנוארק. ביחידות[דרוש מקור] עם מנהל הישיבה הוצעו לרבי כמה מקומות חוץ ממאָריסטאון אולם הרבי התבטא "וואָס איז שלעכט מיט מאריסטאון?"(מה רע במאָריסטון?) זאת כנראה בעקבות ביקוריו של הרבי הריי"צ בעיר בשנים תש"א, תש"ב, תש"ג ותש"ד.
לישיבה מאות בוגרים, רבים מהם משמשים כרבנים, שלוחים ומשפיעים ברחבי העולם.
הישיבה משפיעה עמוקות על חיי הקהילה היהודית במאָריסטאון, כשרבים מתקרבים בעקבות פעילות התלמידים הלומדים בישיבה לחיי תורה ומצוות. משפחות יהודיות רבות העתיקו את מקום מגורם בסמיכות לישיבה. הישיבה ממוקמת בקמפוס של חב"ד במאָריסטאון.
עקב סמיכותה של הישיבה לבית חיינו 770, במשך שנים, תלמידי הישיבה היו עושים את השבתות בקראון הייטס במחיצת הרבי. וכן כל פעם שהייתה חלוקה מיוחדת מידי הרבי או התוועדויות ביומי דפגרא הישיבה היתה מעמידה אוטובוסים לרשות התמימים שנסעו לבית חיינו.
מדי שנה, התלמידים במחזור היוצא של הישיבה נוסעים בשליחות הרבי לישיבות תומכי תמימים ברחבי תבל לשמש כהתלמידים השלוחים.
בשנת הלימודים תשע"ה עברה הישיבה קשיים כלכליים שהביאו למחשבות על סגירתה[1] אך לבסוף יצאה מהמשבר.
בשנת תשפ"ג עברה קמפוס הישיבה שיפוץ מקיף[2].
מכון סמיכה[עריכה | עריכת קוד מקור]
על המכון סמיכה אחראי הרב חיים שפירא. הבחורים שהוסמכו במכון של הישיבה מוכרים על ידי הרבנות הראשית לישראל.
מערכת ההערות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – הערות התמימים ואנ"ש מוריסטון |
בשנת תשל"ג נפתחה מערכת הערות בישיבה. הקובץ הראשון יצא לאור לכבוד ר"ח שבט.
בקובץ שיצא לאור לקראת ג' בתמוז תשס"ו פורסם מאמר חסידות בפרסום ראשון, המתחיל בדיבור "ויענך וירעיבך" שאמר הרבי בשנת תשכ"ג[3].[4]
צוות הישיבה[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב מנחם מענדל גולדברג - חבר הנהלת הישיבה.
- הרב נפתלי הערץ פבזנר - משפיע בשיעור ד'.
- הרב חיים שפירא - מנהל רוחני ומנהל מכון סמיכה.
- הרב שלום שפלטר - ראש הישיבה ור"מ בשיעור ד'.
- הרב משה הרסון - מנכ"ל הישיבה.
- הרב אהרן דוד גאַנץ - משיב ור"מ
- הרב לימא וילהלם - משפיע ראשי ובשיעור ב' ור"מ בשיעור ג'.
- הרב אריה פרלוב - ר"מ בשיעור א' וב'.
- הרב יצחק טענענבוים - משפיע בשיעור א'.
- הרב אפרים פיקרסקי - משפיע בשיעור ג'.
- הרב שמואל זאיאנץ - ר"מ בשיעור ב'.
- הרב אלימלך באקמאן - ר"מ בשיעור א'.
- הרב יצחק לרמן - ר"מ בשיעור ג' וד'.
- צוות הישיבה בעבר
- הרב שניאור זלמן וילישאנסקי - ראש ישיבה.
- הרב אלימלך צוויבל - משפיע ראשי.
- הרב ברוך בועז יורקוביץ - משפיע ור"מ.
- הרב שמואל הבר - ראש ישיבה.
- הרב ישראל פרידמן - ראש ישיבה.
- הרב מאיר גרינברג - ראש ישיבה.
צוות מכון הסמיכה:[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב חיים שפירא מנהל ור"מ.
- הרב אהרן דוד גנץ - משיב.
- הרב אברהם צבי הירש לוין - משיב ור"מ.
צוות ההנהלה כללית:[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב משה הרסון - שליח ראשי למדינת ניו ג'רזי ומנכ"ל כל המוסדות של RABBINICAL COLLEGE OF AMERICA
- הרב מנחם מענדל הרסון - סגן מנכ"ל
- הרב צבי הירש ליפסקר - מנהל גשמי
- הרב ישראל גולדבערג- מזכיר
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- [www.rca.edu לאתר הישיבה]
- חברי הכיתה שמתאחדים כל שנה בכינוס השלוחים
(אנגלית)
הערות שוליים
- ↑ מסתמן: הישיבה במוריסטאון תיסגר אחרי שבעים שנה - באתר
, כ"ט בטבת ה'תשע"ה
- ↑ דיווח ותיעוד באתר COL.
- ↑ יש שני מאמרים המתחילים באותו דיבור מאותה השנה. המדובר הוא במאמר הראשון. המאמר השני הודפס בספר המאמרים מלוקט
- ↑ מאמר מהרבי בפרסום ראשון בקובץ הישיבה במאָריסטאון