1,694
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 31: | שורה 31: | ||
לאחר מכן הבן שואל את אביו [[4 קושיות]] על השינויים שבאכילת לילה זה ביחס לשאר הלילות, כפי שנלמד מלשון הפסוקים שכופלים אודות סיפור יציאת מצרים בלילה זה "כי ישאלך בנך", כלומר שסיפור יציאת מצרים צריך להיות כמענה על שאלות. | לאחר מכן הבן שואל את אביו [[4 קושיות]] על השינויים שבאכילת לילה זה ביחס לשאר הלילות, כפי שנלמד מלשון הפסוקים שכופלים אודות סיפור יציאת מצרים בלילה זה "כי ישאלך בנך", כלומר שסיפור יציאת מצרים צריך להיות כמענה על שאלות. | ||
בהמשך לכך מובא בהגדה המקור ופרטי החיוב של סיפור יציאת מצרים בלילה זה{{הערה|שהציווי הוא לכולם, גם לחכמים וגדולי תורה, שמצווה מן המובחר לספר ביציאת מצרים במשך כל הלילה, וכל המרבה הרי זה משובח, ושבזמן אמירת ההגדה הוא דווקא בלילה ולא קודם לכן, בשעה שיש מצה ומרור מונחים על השולחן.}} וכיצד קיימו אותו בפועל בזמן התנאים במשך כל הלילה, על אף שהיו גדולי התורה וידעו בוודאי את פרטי הסיפור{{הערה|ביאורי הרבי בהגדה של פסח עם ליקוטי טעמים ומנהגים על הקטע "מעשה ברבי אליעזר".}}, ומציינים את ארבעת הבנים כנגדם מצווה התורה 4 פעמים על סיפור יציאת מצרים בלילה זה. | בהמשך לכך מובא בהגדה המקור ופרטי החיוב של סיפור יציאת מצרים בלילה זה{{הערה|שהציווי הוא לכולם, גם לחכמים וגדולי תורה, שמצווה מן המובחר לספר ביציאת מצרים במשך כל הלילה, וכל המרבה הרי זה משובח, ושבזמן אמירת ההגדה הוא דווקא בלילה ולא קודם לכן, בשעה שיש מצה ומרור מונחים על השולחן.}} וכיצד קיימו אותו בפועל בזמן התנאים במשך כל הלילה, על אף שהיו גדולי התורה וידעו בוודאי את פרטי הסיפור{{הערה|ביאורי הרבי בהגדה של פסח עם ליקוטי טעמים ומנהגים על הקטע "מעשה ברבי אליעזר".}}, ומציינים את [[ארבעת הבנים]] כנגדם מצווה התורה 4 פעמים על סיפור יציאת מצרים בלילה זה. | ||
לאחר מכן פותחת ההגדה באמירה "מתחילה עובדי עבודה זרה היו אבותינו" בהתאם ללימוד [[חז"ל]] שכדי להגדיל בעוצם הנס של יציאת מצרים יש לפתוח בגנות ולסיים בשבח{{הערה|ובהתאם לדרשות הנלמדות מהפסוקים של 'הגדת' מקרא ביכורים: "הגדתי היום לה' אלוקיך . . אֲרַמִּי אֹבֵד אָבִי וַיֵּרֶד | לאחר מכן פותחת ההגדה באמירה "מתחילה עובדי עבודה זרה היו אבותינו" בהתאם ללימוד [[חז"ל]] שכדי להגדיל בעוצם הנס של יציאת מצרים יש לפתוח בגנות ולסיים בשבח{{הערה|ובהתאם לדרשות הנלמדות מהפסוקים של 'הגדת' מקרא ביכורים: "הגדתי היום לה' אלוקיך . . אֲרַמִּי אֹבֵד אָבִי וַיֵּרֶד מִצְרַיְמָה…".}}, כאשר ההגדה מספרת במשפטים קצרים את ההיסטוריה של עם ישראל מזמן אברהם וההבטחה של [[ברית בין הבתרים]] על יציאת מצרים, ועד לירידה למצרים, ולאחר מכן מכריזים שההבטחה הזו היא העיקר בכל הסיפור של יציאת מצרים ובכל הגלויות שלאחר מכן, " וְהִיא שֶׁעָמְדָה לַאֲבוֹתֵינוּ וְלָנוּ! שֶׁלֹּא אֶחָד בִּלְבָד עָמַד עָלֵינוּ לְכַלּוֹתֵנוּ, אֶלָּא שֶׁבְּכָל דּוֹר וָדוֹר עוֹמְדִים עָלֵינוּ לְכַלּוֹתֵנוּ, וְהַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא מַצִּילֵנוּ מִיָּדָם". | ||
משלב זה ואילך מפרטת ההגדה את סיפור יציאת מצרים באמצעות דרשת פסוקי מקרא ביכורים, כאשר לאחר כל ציטוט של מספר מילים, מביאה ההגדה את דרשות חז"ל המפרטות ומבארות ומרחיבות את הסיפור, עם דגש עיקרי על המכות שלקו המצרים במצרים ועל ים סוף. | משלב זה ואילך מפרטת ההגדה את סיפור יציאת מצרים באמצעות דרשת פסוקי מקרא ביכורים, כאשר לאחר כל ציטוט של מספר מילים, מביאה ההגדה את דרשות חז"ל המפרטות ומבארות ומרחיבות את הסיפור, עם דגש עיקרי על המכות שלקו המצרים במצרים ועל ים סוף. | ||
שורה 39: | שורה 39: | ||
סיפור ההגדה עצמה מסתיים בשבח שאנו מודים לקב"ה על כך שהיה די לנו בעצם היציאה ממצרים, ומפליאים את כל שאר הדברים הנוספים שה' היטיב עמנו מלבד היציאה עצמה עד שנתן לנו את התורה, הכניס אותנו לארץ ישראל, ובנה לנו את בית המקדש בו אנו יכולים לעבוד אותו ולהתקרב אליו באמצעות הכפרה על מעשינו הלא טובים. | סיפור ההגדה עצמה מסתיים בשבח שאנו מודים לקב"ה על כך שהיה די לנו בעצם היציאה ממצרים, ומפליאים את כל שאר הדברים הנוספים שה' היטיב עמנו מלבד היציאה עצמה עד שנתן לנו את התורה, הכניס אותנו לארץ ישראל, ובנה לנו את בית המקדש בו אנו יכולים לעבוד אותו ולהתקרב אליו באמצעות הכפרה על מעשינו הלא טובים. | ||
חלק ה'מגיד' מסתיים בהרחבה על שלושת המרכיבים העיקריים בקערת ליל הסדר שהינם חובה בקיום מצוות לילה זה, פסח מצה ומרור, ואיזה חלק בסיפור יציאת מצרים הם מזכירים לנו, ובשבח והודאה{{הערה|שזהו אחד מהפירושים של תיבת 'הגדה', לשון שבח והודאה.}} | חלק ה'מגיד' מסתיים בהרחבה על שלושת המרכיבים העיקריים בקערת ליל הסדר שהינם חובה בקיום מצוות לילה זה, פסח מצה ומרור, ואיזה חלק בסיפור יציאת מצרים הם מזכירים לנו, ובשבח והודאה{{הערה|שזהו אחד מהפירושים של תיבת 'הגדה', לשון שבח והודאה.}} ו[[הלל|אמירת הלל]] {{הערה|חציו הראשון, את החצי השני אומרים בסימן 'הלל' שבסיום הסעודה.}} על ניסי יציאת מצרים וגאולת עם ישראל. | ||
==קריאת ההגדה== | ==קריאת ההגדה== |
עריכות