זלמן טוביה אבלסקי: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(32 גרסאות ביניים של 15 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
{{דמות | {{דמות | ||
|שם=ר' זלמן טוביה אבלסקי | |שם=ר' זלמן טוביה אבלסקי | ||
|תמונה= | |תמונה=אבלסקי.jpg | ||
|כינוי=הרב אבלסקי | |כינוי=הרב אבלסקי | ||
|תיאור= השליח והרב הראשי למדינת מולדובה | |תיאור= השליח והרב הראשי למדינת מולדובה | ||
מלפנים: שליח [[אדמו"ר הריי"צ]] ל[[רומניה]], | מלפנים: שליח [[אדמו"ר הריי"צ]] ל[[רומניה]], | ||
חבר הנהלות רשת אוהלי יוסף יצחק וצעירי חב"ד בארץ הקודש, | חבר הנהלות רשת אוהלי יוסף יצחק וצעירי חב"ד בארץ הקודש, | ||
ראשון השלוחים לעיר קריית גת. | ראשון השלוחים לעיר קריית גת. | ||
|תאריך לידה=[[כ"ו אדר]] א' [[תרפ"ז]] | |תאריך לידה=[[כ"ו אדר]] א' [[תרפ"ז]] | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
}} | }} | ||
[[קובץ:זלמן אבלסקי ואדמור מסקולען.jpg|שמאל|ממוזער|250px|השליח הרב זלמן אבלסקי עם ה[[אדמו"ר]] מ[[סקולען]] ([[אייר]] [[תשע"א]])]] | [[קובץ:זלמן אבלסקי ואדמור מסקולען.jpg|שמאל|ממוזער|250px|השליח הרב זלמן אבלסקי עם ה[[אדמו"ר]] מ[[סקולען]] ([[אייר]] [[תשע"א]])]] | ||
הרב '''זלמן טוביה אבלסקי''' ([[כ"ו אדר א']] [[תרפ"ז]] - [[כ"ט בסיוון]] [[תשע"ד]]) [[שליח]] [[הרבי]] ו[[רב]]ה הראשי של [[מולדובה]], ונשיא פדרציית הקהילות היהודיות במולדובה. בצעירותו שימש כשליח [[אדמו"ר הריי"צ]] לרומניה. ממיסדי וחברי הנהלת [[רשת אוהלי יוסף יצחק]] וחבר הנהלת [[צעירי חב"ד]] בארץ הקודש, ראשון השלוחים לעיר [[קריית גת]]. מונה על ידי הרבי ב[[שמיני עצרת]] [[תשל"א]] ל"בעל הבית"{{הערה|ראו בהרחבה בערך [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"האו"ם החסידי"]]}} על מדינת רומניה. | הרב '''זלמן טוביה אבלסקי''' (בחלק מהמסמכים הרישמיים: לייב הרשקו) ([[כ"ו אדר א']] [[תרפ"ז]] - [[כ"ט בסיוון]] [[תשע"ד]]) [[שליח]] [[הרבי]] ו[[רב]]ה הראשי של [[מולדובה]], ונשיא פדרציית הקהילות היהודיות במולדובה. בצעירותו שימש כשליח [[אדמו"ר הריי"צ]] לרומניה. ממיסדי וחברי הנהלת [[רשת אוהלי יוסף יצחק]] וחבר הנהלת [[צעירי חב"ד]] בארץ הקודש, ראשון השלוחים לעיר [[קריית גת]]. מונה על ידי הרבי ב[[שמיני עצרת]] [[תשל"א]] ל"בעל הבית"{{הערה|ראו בהרחבה בערך [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"האו"ם החסידי"]]}} על מדינת רומניה. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד לאביו הרב [[שמריהו אבלסקי|שמריהו]] ולאמו מרת נחמה רחל (בתו של הרב [[ישעיה זושא | נולד לאביו הרב [[שמריהו אבלסקי|שמריהו]] ב"ר משה אבעלסקי ולאמו מרת נחמה רחל (בתו של הרב [[ישעיה זושא שוב]], ה'בוידער רב'), ב[[כ"ו אדר א']] שנת [[תרפ"ז]] ב[[מוסקבה]] שב[[רוסיה]], ולמד בישיבות [[תומכי תמימים]] המחתרתיות וביניהם ב[[תומכי תמימים סמרקנד]]. לאחר שיצא מ[[ברית המועצות]] במסגרת [[הבריחה הגדולה]] למד ב[[תומכי תמימים פאקינג]]. נשא את מרת לאה (לבית הורביץ). | ||
במהלך שהותו בישיבה בפאקינג קיבל הוראה מ[[אדמו"ר הריי"צ]] לצאת בשליחות סודית לרומניה במטרה לסייע משם ליציאתם של יהודי רוסיה. שליחות זו הייתה כרוכה בסיכון רב, והרבה | במהלך שהותו בישיבה בפאקינג קיבל הוראה מ[[אדמו"ר הריי"צ]] לצאת בשליחות סודית לרומניה במטרה לסייע משם ליציאתם של יהודי רוסיה. שליחות זו הייתה כרוכה בסיכון רב, והרבה [[מסירות נפש]], בתנאים הקשים ביותר של [[רוסיה הקומוניסטית]]. זמן רב חיפשו אחריו השלטונות הסובייטים, ובניסים גדולים יצא משם בשלום. | ||
==שנות ילדותו== | ==שנות ילדותו== | ||
בימי ילדותו, גר ר' זלמן טוביה עם משפחתו בעיר [[מוסקבא]], בסמיכות לבית הכנסת החבד"י "[[מארינע ראשצע]]", שאביו היה מהתפללים במקום וסבו שימש | בימי ילדותו, גר ר' זלמן טוביה עם משפחתו בעיר [[מוסקבא]], בסמיכות לבית הכנסת החבד"י "[[מארינע ראשצע]]", שאביו היה מהתפללים במקום וסבו שימש גם רבה של בית הכנסת. | ||
באותה תקופה היה מלמד שהגיע לביתם בהסתר ובהחבא ללמד אותו ואת אחיו הקטן שלום דוב בער, נוסף לאביהם שלמד עמהם. לימודים בסתר נערכו במקומות נוספים. שני האחים ר' זלמן טובי' ואחיו שלום דוב בער היו הולכים בימי ילדותם בכל שבת ויום טוב לבית הכנסת הסמוך לביתם, למרות הסכנה הגדולה שנשקפה להם ולמשפחתם אם ייתפסו חלילה על ידי השלטונות הקומוניסטים. | באותה תקופה היה מלמד שהגיע לביתם בהסתר ובהחבא ללמד אותו ואת אחיו הקטן שלום דוב בער, נוסף לאביהם שלמד עמהם. לימודים בסתר נערכו במקומות נוספים. שני האחים ר' זלמן טובי' ואחיו שלום דוב בער היו הולכים בימי ילדותם בכל שבת ויום טוב לבית הכנסת הסמוך לביתם, למרות הסכנה הגדולה שנשקפה להם ולמשפחתם אם ייתפסו חלילה על ידי השלטונות הקומוניסטים. | ||
הבר-מצוה שלו נערכה בהסתר ובהחבא | הבר-מצוה שלו נערכה בהסתר ובהחבא בביתם מתוך שקט מוחלט וציפוי החלונות בשמיכות. | ||
אחרי שהחלה המלחמה, ברחו במסע מפרך כל המשפחה ממוסקבה, והם עברו למקומות רחוקים. | אחרי שהחלה המלחמה, ברחו במסע מפרך כל המשפחה ממוסקבה, והם עברו למקומות רחוקים. | ||
===בחצר סקולען=== | ===בחצר סקולען=== | ||
שורה 43: | שורה 42: | ||
[[אליעזר זוסיא פורטוגל מסקולען|האדמו"ר מסקולען]] חיבב מאוד את "ר' זלמן דער ליובאוויטשער", כפי שכינה אותו, והטיל עליו משימות קשות הדורשות אחריות רבה, כגון אפיית [[מצות]] לכל היהודים וילדי בית היתומים, ניקוי ספריית האדמו"ר לקראת [[חג הפסח]], ועוד. בנוסף ל[[הפצת היהדות]] וה[[חסידות]], ושליחויות חשאיות מורכבות ומסוכנות. | [[אליעזר זוסיא פורטוגל מסקולען|האדמו"ר מסקולען]] חיבב מאוד את "ר' זלמן דער ליובאוויטשער", כפי שכינה אותו, והטיל עליו משימות קשות הדורשות אחריות רבה, כגון אפיית [[מצות]] לכל היהודים וילדי בית היתומים, ניקוי ספריית האדמו"ר לקראת [[חג הפסח]], ועוד. בנוסף ל[[הפצת היהדות]] וה[[חסידות]], ושליחויות חשאיות מורכבות ומסוכנות. | ||
לבקשת האדמו"ר למד ר' זלמן עם בנו, רבי [[ישראל אברהם פרטיגול]], גמרא ומפרשים. באותו זמן גם התעסקו יחד בהצלת אחינו בני ישראל. לימים מילא בנו את מקום אביו בהנהגת חסידות סקולען (עד פטירתו בשנת תשע"ט) והיה לידיד חב"ד. | לבקשת האדמו"ר למד ר' זלמן עם בנו, רבי [[ישראל אברהם פרטיגול]], גמרא ומפרשים. באותו זמן גם התעסקו יחד בהצלת אחינו בני ישראל. לימים מילא בנו את מקום אביו בהנהגת חסידות סקולען (עד פטירתו בשנת תשע"ט) והיה לידיד חב"ד. | ||
[[הרבי]] התייחס לשליחות זו ב[[יחידות]] עם בנו של האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול, ואמר: "בוודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין [[ליובאוויטש]] וסקולען בפעולות שנעשו במדינה ההיא". | [[הרבי]] התייחס לשליחות זו ב[[יחידות]] עם בנו של האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול, ואמר: "בוודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין [[ליובאוויטש]] וסקולען בפעולות שנעשו במדינה ההיא". | ||
שורה 55: | שורה 54: | ||
ב[[שמיני עצרת]] של אותה שנה בעת ה[[הקפות|הקפה]] הרביעית, הקים הרבי [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"או"ם" משלו]], בו הפקיד נציג על כל מדינה, שהוא יהיה ה"בעל הבית" של אותה מדינה על פי תורה. | ב[[שמיני עצרת]] של אותה שנה בעת ה[[הקפות|הקפה]] הרביעית, הקים הרבי [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"או"ם" משלו]], בו הפקיד נציג על כל מדינה, שהוא יהיה ה"בעל הבית" של אותה מדינה על פי תורה. | ||
הרב אבלסקי זכה, ומונה באותו מעמד על ידי הרבי כ"בעל הבית" על מדינת רומניה. | הרב אבלסקי זכה, ומונה באותו מעמד על ידי הרבי מלך המשיח כ"בעל הבית" על מדינת רומניה. | ||
חסידים משערים כי מינויו של הרב אבלסקי הוא בעקבות שליחות אדמו"ר הריי"צ ברומניה הקומוניסטית. | חסידים משערים כי מינויו של הרב אבלסקי הוא בעקבות שליחות אדמו"ר הריי"צ ברומניה הקומוניסטית. | ||
הרבי מינה אותו ל"שגריר" רומניה למרות שלא נכח בשעת מעשה בהתוועדות, והרבי ביקש מבנו הרב [[יוסף יצחק אבלסקי]] שיגיד לחיים בתור נציגו של אביו. | הרבי מינה אותו ל"שגריר" רומניה למרות שלא נכח בשעת מעשה בהתוועדות, והרבי ביקש מבנו הרב [[יוסף יצחק אבלסקי]] שיגיד לחיים בתור נציגו של אביו. | ||
שורה 63: | שורה 62: | ||
בשנת [[תש"י]] נסע ל[[ארץ הקודש]]. בעקבות נסיעתו לארץ שלח הרבי מכתב ל[[אגודת חסידי חב"ד בישראל|אגודת חסידי חב"ד]] בו ביקש שידאגו לצרכיו בארץ. מיד כשהגיע לארץ החל לעבוד בארגון [[יד לאחים|הפעילים]] והתמנה לחבר הנהלת [[רשת אוהלי יוסף יצחק]] ו[[צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש]]. | בשנת [[תש"י]] נסע ל[[ארץ הקודש]]. בעקבות נסיעתו לארץ שלח הרבי מכתב ל[[אגודת חסידי חב"ד בישראל|אגודת חסידי חב"ד]] בו ביקש שידאגו לצרכיו בארץ. מיד כשהגיע לארץ החל לעבוד בארגון [[יד לאחים|הפעילים]] והתמנה לחבר הנהלת [[רשת אוהלי יוסף יצחק]] ו[[צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש]]. | ||
הרב זלמן אבעלסקי היה רוח החיה ופעיל נמרץ בערבי חב"ד ודחף לארגונם, תוך עידוד אנ"ש והתמימים לצאת להפיץ איידשיקייט במושבים ובקיבוצים על ידי צא"ח, פעיל נמרץ בבשורת הגאולה והגואל וזהותו של מלך המשיח בכל שכבות הציבור. מספר יוזמות ייחודית שלו בהפצת המעיינות והחסידות. | |||
===ממקימי ומייסדי ה'רשת'=== | ===ממקימי ומייסדי ה'רשת'=== | ||
שורה 76: | שורה 77: | ||
בשנת [[תשי"ט]] יצא, בהוראת הרבי שליט"א מלך המשיח, ל[[שליחות]] ב[[קריית גת]], וייסד בה קהילה ומוסדות חב"ד. | בשנת [[תשי"ט]] יצא, בהוראת הרבי שליט"א מלך המשיח, ל[[שליחות]] ב[[קריית גת]], וייסד בה קהילה ומוסדות חב"ד. | ||
פעילות מיוחדת שעשה, הייתה יסוד בית ספר חב"די וניהולו במשך עשרות שנים. בית הספר בהנהלתו זכה מספר פעמים בפרסי הצטיינות אזוריים, ובשיאו למדו בו שבע מאות תלמידים. בבית הספר פיתח הרב אבלסקי שיטה בשם "חינוך חברתי" שמטרתה היא חינוך התלמידים לחיים חברתיים מלאים, כשיטת הרבי שליט"א מלך המשיח "עבודה בכוח עצמו". בנוסף לכך ייסד מועדון יהדות בשעות אחר הצהריים לילדי העיר. | שליח הרב הראשון לקרית גת שהגיע איש וביתו ויצא לשליחות במסירות נפש למקום הוא הרב זלמן טובי' הכהן אבעלסקי, שמיד עם הגעתו פעל להקמת בית ספר חב"ד ליובאוויטש בעיר, חרף כל הקשיים הצליח הרב אבעלסקי להקים יש מאין, בית ספר עם אלפי בוגרים ומאות מהם התקרבו למשפחות חסידי חב"ד כולל גם ריבוי בוגרים שומרי תורה ומצוות, הרב זלמן אבעלסקי עומד בניהול בית הספר למעלה משלושים שנה ברציפות, תוך חינוך שמח וחינוך בכוח עצמו תוך דוגמא לכל מנהלי בתי ספר חב"ד של רשת אוהלי יוסף יצחק. בית הספר הוא בית חב"ד ליובאוויטש ענק הפועל 24 שבע כולל שבתות וחגים, הפעיל הרב זלמן אבעלסקי את כל התלמידים כולל ההורים שהזמינם לפעולות החגים ושבתות בתוך כולי ושטח בית ספר חב"ד. כך עמד על הקמת כל יתר מוסדות חב"ד בקרית גת, והשקיע רבות בהקמת תומכי תמימים בעיר בשנת ה'תשכ"ז. | ||
מייסד בית הכנסת חב"ד הראשון בקרית גת וקהילת חב"ד ליובאוויטש בעיר. | |||
פעילות מיוחדת שעשה, הייתה יסוד בית ספר חב"די וניהולו במשך עשרות שנים. בית הספר בהנהלתו זכה מספר פעמים בפרסי הצטיינות אזוריים, ובשיאו למדו בו שבע מאות תלמידים. בבית הספר פיתח הרב זלמן אבלסקי שיטה בשם "חינוך חברתי" שמטרתה היא חינוך התלמידים לחיים חברתיים מלאים, כשיטת הרבי שליט"א מלך המשיח "עבודה בכוח עצמו". בנוסף לכך ייסד מועדון יהדות בשעות אחר הצהריים לילדי העיר. | |||
ר' זלמן ניהל את בית הספר עשרות בשנים מתוך התמסרות בלי גבולות עד ליציאתו לפנסיה, בית הספר העמיד אלפי תלמידים חסידיים ומשפחות רבות של יהודים שומרי תורה ומצוות חסידי חב"ד ועמך בית ישראל. | ר' זלמן ניהל את בית הספר עשרות בשנים מתוך התמסרות בלי גבולות עד ליציאתו לפנסיה, בית הספר העמיד אלפי תלמידים חסידיים ומשפחות רבות של יהודים שומרי תורה ומצוות חסידי חב"ד ועמך בית ישראל. | ||
הרב אבלסקי, החל ביסוד מוסדות חב"ד בעיר ופעל לחיזוק הזהות היהודית של תושבי העיר, דמותו של הרב | הרב אבלסקי, החל ביסוד מוסדות חב"ד בעיר ופעל לחיזוק הזהות היהודית של תושבי העיר, דמותו של הרב זלמן אבעלסקי היא אגדית ועד היום בקרב בוגרים רבים חיים ופועלים וממשיכים את מפעלו הגדול בשליחות, ובביקורו בארץ הקודש, (במשך השנים הגיע לבקר גם בעיר שליחותו קריית גת). | ||
ביוזמתו החלה להתגבש קהילה חב"דית בעיר, הקים את בית כנסת חב"ד המרכזי הראשון שם שימש כ[[רב]] ו[[משפיע]]. דבר שהגדיל והרחיב את שורות המשפחות חב"דיות בעיר, בקירובו המסור כאב לבן של הרב זלמן טובי' הכהן אבעלסקי. | |||
בשנת תשכ"ז הוקמה [[תומכי תמימים קריית גת|ישיבה]] בעיר, והרב אבלסקי שימש בה כחבר הנהלה, ומשפיע. | בשנת תשכ"ז הוקמה [[תומכי תמימים קריית גת|ישיבה]] בעיר, והרב אבלסקי שימש בה כחבר הנהלה, ומשפיע. | ||
שורה 92: | שורה 96: | ||
ב[[חודש שבט]] בשנת [[תשמ"ז]] במעמד [[חלוקת דולרים]], כשעבר הרב אבלסקי אמר לו [[הרבי שליט"א מלך המשיח]], "ברך יהודים, ואני אברכם". מאז החל להעניק ברכות, ויהודים רבים מכל רחבי תבל מספרים על ניסים ונפלאות מברכותיו. | ב[[חודש שבט]] בשנת [[תשמ"ז]] במעמד [[חלוקת דולרים]], כשעבר הרב אבלסקי אמר לו [[הרבי שליט"א מלך המשיח]], "ברך יהודים, ואני אברכם". מאז החל להעניק ברכות, ויהודים רבים מכל רחבי תבל מספרים על ניסים ונפלאות מברכותיו. | ||
===פעילות מטעם ארגון חמ"ה=== | ===פעילות מטעם ארגון חמ"ה=== | ||
לאחר עליית יהודי [[ברית המועצות]] ארצה, ארגן הרב אבלסקי, יחד עם ארגון [[חמ"ה]], כינוסים ארציים ליהודים דוברי רוסית. | לאחר עליית יהודי [[ברית המועצות]] ארצה, ארגן הרב אבלסקי, יחד עם ארגון [[חמ"ה]], כינוסים ארציים ליהודים דוברי רוסית. | ||
==השליחות במולדובה== | ==השליחות במולדובה== | ||
[[קובץ:אבלסקי וגמ.jpg|200px|ממוזער|שמאל|עם הרב [[גרשון מענדל גרליק]] בכינוס השלוחים האירופאי ב[[מוסקבה]] בשנת [[תנש"א]]]] | [[קובץ:אבלסקי וגמ.jpg|200px|ממוזער|שמאל|עם הרב [[גרשון מענדל גרליק]] בכינוס השלוחים האירופאי ב[[מוסקבה]] בשנת [[תנש"א]]]] | ||
בקיץ [[תשמ"ט]] פנו אליו אנשי [[עזרת אחים]] וביקשוהו לנסוע לשליחות ל[[קישינב]] ו[[מולדובה]]. לאחר שהרבי | בקיץ [[תשמ"ט]] פנו אליו אנשי [[עזרת אחים]] וביקשוהו לנסוע לשליחות ל[[קישינב]] ו[[מולדובה]]. לאחר שהרבי נתן את הסכמתו וברכתו{{הערה|לאחר שהכניס מכתב שאלה: "האם לקבל את השליחות והאם מסכים לכך כ"ק אד"ש?" – מתח הרבי קו מתחת למילה 'מסכים', והוסיף: "ברכה והצלחה" "אזכיר על הציון". במהלך התוועדות קודש בשבת לפני נסיעתו, זכה הרב אבלסקי לקבל מידו של הרבי בקבוק משקה להצלחה בשליחות, והכריז בפני הרבי כי הוא יוצא לשליחות למולדובה ומזמין את הרבי – המשלח – לבקר בה}} הוא נסע לשם. בשנת [[תשנ"ב]] כשהוקם ועד רבני חבר העמים, נבחר הרב אבלסקי לחבר בוועד ההנהלה. | ||
מכיוון שבזמן שבו הם נסעו לשם עדיין היה שלטון הקומוניסטים, היה זה מסוכן עבורו לשהות שם, אך הוא לא התפעל מכך ובטח בברכת הרבי שליט"א מה"מ, ופעל באופן גלוי ומלא. | מכיוון שבזמן שבו הם נסעו לשם עדיין היה שלטון הקומוניסטים, היה זה מסוכן עבורו לשהות שם, אך הוא לא התפעל מכך ובטח בברכת הרבי שליט"א מה"מ, ופעל באופן גלוי ומלא. | ||
בראשית שנת [[תש"נ]] הוא פתח ישיבה, וכאשר ר' [[משה סלונים]] דיווח | בראשית שנת [[תש"נ]] הוא פתח ישיבה, וכאשר ר' [[משה סלונים]] דיווח, ושאל באיזה שם לקרוא לישיבה האם 'אחי תמימים' או 'תומכי תמימים', ענה הרבי: ויקרא שמה בישראל "ישיבת 'תומכי תמימים', ברכה והצלחה". | ||
===תהלוכת ל"ג בעומר - תש"נ=== | ===תהלוכת ל"ג בעומר - תש"נ=== | ||
בשנת [[תש"נ]] קיים [[תהלוכת ל"ג בעומר]] ברחובה הראשי של העיר קישינב. דבר שהיווה תקדים, כיוון שעד אז הכינוסים נערכו בבתי הכנסת בשקט. ללא אישורים יצאו וצעדו ברחובה של עיר, כשהשלטונות לא יודעים כיצד להתמודד עם זה. לאחר מכן הוא כתב דו"ח מפורט לרבי שליט"א מה"מ, ונענה ש"נתקבל מכתבו. ות"ח ת"ח, ובהוספה". בשנה שלאחר מכן, [[תנש"א]] , החלו להתקיים תהלוכות [[ל"ג בעומר]] גם בערים נוספות במדינות חבר העמים. | בשנת [[תש"נ]] קיים [[תהלוכת ל"ג בעומר]] ברחובה הראשי של העיר קישינב. דבר שהיווה תקדים, כיוון שעד אז הכינוסים נערכו בבתי הכנסת בשקט. ללא אישורים יצאו וצעדו ברחובה של עיר, כשהשלטונות לא יודעים כיצד להתמודד עם זה. לאחר מכן הוא כתב דו"ח מפורט לרבי שליט"א מה"מ, ונענה ש"נתקבל מכתבו. ות"ח ת"ח, ובהוספה". בשנה שלאחר מכן, [[תנש"א]], החלו להתקיים תהלוכות [[ל"ג בעומר]] גם בערים נוספות במדינות חבר העמים. | ||
===רב ראשי למולדובה=== | ===רב ראשי למולדובה=== | ||
בט"ו בשבט ה'תנש"א התמנה לרבה הראשי של מולדובה. ההכתרה נעשתה בטקס ממלכתי. במעמד נכחו ראש ממשלת הרפובליקה של מולדובה מר מירטשא דרוק, נציג משרד הדתות במדינה מר בורגין, נציג משרד החינוך מר וולאד קוביאקאוו וראשי הקהילות היהודיות מרחבי מולדובה, שבחרו בו, וכן נציגי קהילות ממקומות אחרים בברית המועצות. | בט"ו בשבט ה'תנש"א התמנה לרבה הראשי של מולדובה. ההכתרה נעשתה בטקס ממלכתי. במעמד נכחו ראש ממשלת הרפובליקה של מולדובה מר מירטשא דרוק, נציג משרד הדתות במדינה מר בורגין, נציג משרד החינוך מר וולאד קוביאקאוו וראשי הקהילות היהודיות מרחבי מולדובה, שבחרו בו, וכן נציגי קהילות ממקומות אחרים בברית המועצות. | ||
כחלק מפעולותיו כרב ראשי, פעל לקריאת הרחוב בו נמצא בית הכנסת "רחוב חב"ד ליובאוויטש". | כחלק מפעולותיו כרב ראשי, פעל לקריאת שם הרחוב בו נמצא בית הכנסת "רחוב חב"ד ליובאוויטש". | ||
===פעילות חב"ד ליובאוויטש מולדובה=== | ===פעילות חב"ד ליובאוויטש מולדובה=== | ||
{{ערך מורחב|מולדובה}} | {{ערך מורחב|מולדובה}} | ||
ראשון השלוחים לחבר העמים, ויסוד הקהילות היהודיות במדינת מולדובה על ידי השליח הרב זלמן אבלסקי ופעילות ענפה במדינה, הקים ויסד מוסדות רבים, בהם ישיבת תומכי תמימים, כולל, בתי ספר, גנים ועוד, כמו גם בתי חב"ד ובתי כנסת בערים נוספות, | ראשון השלוחים לחבר העמים, ויסוד הקהילות היהודיות במדינת מולדובה על ידי השליח הרב זלמן אבלסקי ופעילות ענפה במדינה, הקים ויסד מוסדות רבים, בהם ישיבת תומכי תמימים, כולל, בתי ספר, גנים ועוד, כמו גם בתי חב"ד ובתי כנסת בערים נוספות, | ||
==חיבוריו== | ==חיבוריו== | ||
*'''חוברות ופעולות''' - חוברות עבודה וערכות פעולה לבתי הספר של הרשת [[עברית]], [[תש"כ]] - [[תשמ"א]]. | *'''חוברות ופעולות''' - חוברות עבודה וערכות פעולה לבתי הספר של הרשת [[עברית]], [[תש"כ]] - [[תשמ"א]]. | ||
*'''בת הש"ך''' - סיפור מופלא על בתו של השפתי כהן [[רוסית]], [[תנש"א]] . | *'''בת הש"ך''' - סיפור מופלא על בתו של השפתי כהן [[רוסית]], [[תנש"א]] . | ||
*'''ופרצת | *'''צדיק יסוד העולם''' - על צדיק הדור יחיד בדור רוסית, [[תשנ"ב]]. | ||
*'''ופרצת חב"ד''' - על הרבי מליובאוויטש ומפעל השליחות רוסית, [[תשנ"ב]]. | |||
*'''תולדות המהר"ל''' - סיפור תולדות המהר"ל מפראג רוסית, [[תשנ"ד]]. | *'''תולדות המהר"ל''' - סיפור תולדות המהר"ל מפראג רוסית, [[תשנ"ד]]. | ||
*'''משיח''' - זהות משיח - הרבי מליובאוויטש - על פי | *'''משיח''' - זהות משיח - הרבי מליובאוויטש - על פי מקורות התורה [[עברית]] ורוסית, [[תשס"ח]]. | ||
*'''אלטער רבי''' - תולדות ה[[אדמו"ר הזקן]] בעל התניא רוסית, [[תשע"ב]]. | *'''אלטער רבי''' - תולדות ה[[אדמו"ר הזקן]] בעל התניא רוסית, [[תשע"ב]]. | ||
==פטירתו== | ==פטירתו== | ||
ביום שישי [[כ"ט סיון]] [[תשע"ד]] היה צריך לעבור ניתוח והרופאים הודיעו לו כי אין ביכולתם להבטיח לו שיצליח להתעורר מההרדמה. הרב אבלסקי ניגש לשאול את הרבי באמצעות ה[[אגרות קודש (כ"ק אדמו"ר שליט"א)|אגרות קודש]], וכך נפטר בדעה צלולה כשספר האגרות קודש בידיו. | ביום שישי [[כ"ט סיון]] [[תשע"ד]] היה צריך לעבור ניתוח והרופאים הודיעו לו כי אין ביכולתם להבטיח לו שיצליח להתעורר מההרדמה. הרב אבלסקי ניגש לשאול את הרבי שליט"א מלך המשיח באמצעות ה[[אגרות קודש (כ"ק אדמו"ר שליט"א)|אגרות קודש]], וכך נפטר בדעה צלולה כשספר האגרות קודש בידיו. | ||
מסע הלוויתו החל במוצאי [[שבת קודש]] במקום שליחותו בקישינב מולדובה והמשיך ביום ראשון בארץ הקודש מ[[770 כפר חב"ד|770 בכפר חב"ד]], כשהוא עוצר ב[[בית מנחם (כפר חב"ד)|בית הכנסת בית מנחם]] ומשם המשיך לירושלים ונטמן בחלקת חב"ד שבהר הזיתים, ושם מנוחתו כבוד. | מסע הלוויתו החל במוצאי [[שבת קודש]] במקום שליחותו בקישינב מולדובה והמשיך ביום ראשון בארץ הקודש מ[[770 כפר חב"ד|770 בכפר חב"ד]], כשהוא עוצר ב[[בית מנחם (כפר חב"ד)|בית הכנסת בית מנחם]] ומשם המשיך לירושלים ונטמן בחלקת חב"ד שבהר הזיתים, ושם מנוחתו כבוד. | ||
==הנצחה== | ==הנצחה== | ||
בחלוף ימי השבעה נערך בקישינב ערב קבלת פנים לבנו וממשיך דרכו הרב [[יוסף יצחק אבלסקי]], והחלטות טובות בהתחזקות בשמירת תורה ומצוות לזכרו{{הערה|1={{קישור חבד אינפו ישן|82874|מולדובה: ערב התעוררות וקבלת פנים לשליח החדש||{{תע|07/15/2014}}}}}}. | בחלוף ימי השבעה נערך בקישינב ערב קבלת פנים לבנו וממשיך דרכו הרב [[יוסף יצחק אבלסקי]], והחלטות טובות בהתחזקות בשמירת תורה ומצוות לזכרו{{הערה|1={{קישור חבד אינפו ישן|82874|מולדובה: ערב התעוררות וקבלת פנים לשליח החדש||{{תע|07/15/2014}}}}}}. | ||
ביום ה'שלושים' ובימים הסמוכים לו אורגנו כנסי זיכרון ועצרות התעוררות שנערכו בבית הכנסת הגדול בקישינב | ביום ה'שלושים' ובימים הסמוכים לו אורגנו כנסי זיכרון ועצרות התעוררות שנערכו בבית הכנסת הגדול בקישינב | ||
ובבית הכנסת המרכזי בכפר חב"ד{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83158 עצרת התעוררות] בבית הכנסת המרכזי כפר חב"ד.}}. | ובבית הכנסת המרכזי בכפר חב"ד{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83158 עצרת התעוררות] בבית הכנסת המרכזי כפר חב"ד.}}. | ||
אירועים נוספים נערכו בבית הכנסת דישיבת ה[[בוכרה|בוכרים]] בכפר חב"ד, [[בית הכנסת]] המרכזי בקריית גת{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83190 אירוע לציון יום השלושים] קריית גת.}}, ובבית הכנסת המרכזי בנצרת עילית{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83222 ציון השלושים בנצרת עילית].}}, בנוסף להתוועדויות חסידים ברחבי תבל, בהשתתפות בני משפחתו, תלמידיו, ועוד. | אירועים נוספים נערכו בבית הכנסת דישיבת ה[[בוכרה|בוכרים]] בכפר חב"ד, [[בית הכנסת]] המרכזי בקריית גת{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83190 אירוע לציון יום השלושים] קריית גת.}}, ובבית הכנסת המרכזי בנצרת עילית{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83222 ציון השלושים בנצרת עילית].}}, בנוסף להתוועדויות חסידים ברחבי תבל, בהשתתפות בני משפחתו, תלמידיו, ועוד. | ||
באירועים חולקה חוברת בשם "וידום אהרון{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83180 קובץ "וידום אהרון"]}}" | באירועים חולקה חוברת בשם "וידום אהרון{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=83180 קובץ "וידום אהרון"]}}" ובה מכתבי ניחומים ופעולות שנעשו לזכותו עד לימי השלושים. | ||
==פעולות לזכרו== | ==פעולות לזכרו== | ||
שורה 146: | שורה 151: | ||
* '''בית מדרש ע"ש הרז"א''' - תוכניות לימוד והוצאה לאור של בית מדרש ע"ש הרז"א חב"ד ליובאוויטש בעברית וברוסית. | * '''בית מדרש ע"ש הרז"א''' - תוכניות לימוד והוצאה לאור של בית מדרש ע"ש הרז"א חב"ד ליובאוויטש בעברית וברוסית. | ||
* '''חסדי הרז"א''' - ארגון עזרה וחסד ע"ש השליח, בארגון מחלקה לילדים יתומים, (חלק מפעולות השליח התמסר לילדים ויתומים בפרט). | * '''חסדי הרז"א''' - ארגון עזרה וחסד ע"ש השליח, בארגון מחלקה לילדים יתומים, (חלק מפעולות השליח התמסר לילדים ויתומים בפרט). | ||
* '''חסיד בחזית''' - ביום השלושים של הרב זלמן אבעלסקי יצא לאור קונטרס "חסיד בחזית" - קיצור מתולדות חייו של השליח, אשר חולק בנוסף לחוברת "וידום אהרון", באירועי השלושים שנערכו בבית הכנסת הגדול בקישינב, בבית הכנסת המרכזי כפר חב"ד, בבית הכנסת דישיבת ה[[בוכרה|בוכרים]] בכפר חב"ד, [[בית הכנסת]] המרכזי בקריית גת, ובבית הכנסת המרכזי בנצרת עילית, | * '''חסיד בחזית''' - ביום השלושים של הרב זלמן אבעלסקי יצא לאור קונטרס "חסיד בחזית" - קיצור מתולדות חייו של השליח, אשר חולק בנוסף לחוברת "וידום אהרון", באירועי השלושים שנערכו בבית הכנסת הגדול בקישינב, בבית הכנסת המרכזי כפר חב"ד, בבית הכנסת דישיבת ה[[בוכרה|בוכרים]] בכפר חב"ד, [[בית הכנסת]] המרכזי בקריית גת, ובבית הכנסת המרכזי בנצרת עילית, | ||
* '''ספר תורה''' - כתיבת [[ספר תורה]] לזכות נשמתו. | * '''ספר תורה''' - כתיבת [[ספר תורה]] לזכות נשמתו. | ||
* | * בכ"ט סיוון - יום היארצייט, נערכו מעמדי תפילה מרכזיים ב[[הר הזיתים]] ירושלים במעמד בני משפחתו, תלמידיו ומוקירי זכרו. כמו כן נערכו התוועדויות חסידים ברחבי תבל ובארץ הקודש. | ||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
שורה 163: | שורה 168: | ||
{{ניווט|מוסתר=כן|כותרת=עץ משפחת אבלסקי|תוכן={{עץ משפחת אבלסקי}}}} | {{ניווט|מוסתר=כן|כותרת=עץ משפחת אבלסקי|תוכן={{עץ משפחת אבלסקי}}}} | ||
== | ==לקריאה נוספת== | ||
*[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2349 טייערע ברידער!] - דברי הרב אבלסקי '''[[בית משיח]]''' גליון 530 {{לפ|}} | *[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2349 טייערע ברידער!] - דברי הרב אבלסקי '''[[בית משיח]]''' גליון 530 {{לפ|}} | ||
*דובער פישמן, {{קישור חבד אינפו ישן|72574|הרב זלמן אבלסקי: לשאת את המסר בגאון|{{תע|11/08/2012}}}} - מתוך שבועון '''[[בית משיח]]''' גליון 530. | *דובער פישמן, {{קישור חבד אינפו ישן|72574|הרב זלמן אבלסקי: לשאת את המסר בגאון|{{תע|11/08/2012}}}} - מתוך שבועון '''[[בית משיח]]''' גליון 530. | ||
*{{קישור חבד אינפו ישן|85615|התשורה "שליחות בחזית" ● להורדה||{{תע|01/04/2015}}}} | *{{קישור חבד אינפו ישן|85615|התשורה "שליחות בחזית" ● להורדה||{{תע|01/04/2015}}}} | ||
*שניאור ברגר, '''[https://chabadpedia.co.il/images/7/76/ | *שניאור ברגר, '''[https://chabadpedia.co.il/images/7/76/תולדות_הרב_זלמן_אבלסקי.pdf 62 שנים בשליחות]''', בתוך שבועון בית משיח גליון 932 עמוד 48 | ||
* '''[https://chabad.info/moshiach/1101084/ כל מילה של הרבי קודש קודשים]''' {{אינפו}} | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://chabad.info/in-focus/254712/ השליח הרב זלמן אבלסקי עם ראש העיר גדעון נאור]''' {{אינפו}} | |||
*'''[https://77012.blogspot.com/2023/01/blog-post_27.html הרב זלמן אבלסקי: 'בשורת הגאולה' של הרבי תתקיים במילואה]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{וידאו}} {{לחלוחית|}} | |||
{{תבנית:חברי האו"ם החסידי}} | {{תבנית:חברי האו"ם החסידי}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 177: | שורה 186: | ||
[[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:אישים בסמרקנד]] | [[קטגוריה:אישים בסמרקנד]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים סמרקנד]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים פוקינג]] | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים פוקינג]] | ||
[[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | [[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | ||
שורה 190: | שורה 198: | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בחלקת חב"ד הר הזיתים]] | [[קטגוריה:אישים הטמונים בחלקת חב"ד הר הזיתים]] | ||
[[קטגוריה:חברי צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש]] | [[קטגוריה:חברי צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים בארץ ישראל]] | |||
[[קטגוריה:שלוחים בקרית גת]] | |||
[[קטגוריה:שלוחים בשדה החינוך]] | [[קטגוריה:שלוחים בשדה החינוך]] | ||
[[קטגוריה:מנהלי מוסדות חב"ד]] | |||
[[קטגוריה:רשת אוהלי יוסף יצחק]] | |||
[[קטגוריה:מנכ"לי רשת אוהלי יוסף יצחק]] | [[קטגוריה:מנכ"לי רשת אוהלי יוסף יצחק]] | ||
[[קטגוריה:עסקנים חב"דיים]] | [[קטגוריה:עסקנים חב"דיים]] | ||
[[קטגוריה:משפחת אבלסקי]] | [[קטגוריה:משפחת אבלסקי]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרפ"ז]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ד]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ד]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים באירופה]] | [[קטגוריה:שלוחים באירופה]] | ||
[[קטגוריה:צוות תומכי תמימים קריית גת]] | |||
[[קטגוריה:אישים במולדובה]] |
גרסה אחרונה מ־19:50, 29 ביולי 2024
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: ייתכן שהערך סובל מפגמים טכניים כגון מיעוט קישורים פנימיים, סגנון טעון שיפור או צורך בהגהה, או שיש לעצב אותו. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
ר' זלמן טוביה אבלסקי | |
---|---|
![]() השליח והרב הראשי למדינת מולדובה מלפנים: שליח אדמו"ר הריי"צ לרומניה, חבר הנהלות רשת אוהלי יוסף יצחק וצעירי חב"ד בארץ הקודש, ראשון השלוחים לעיר קריית גת. | |
הרב אבלסקי | |
לידה | כ"ו אדר א' תרפ"ז |
בעיר מוסקבה ברוסיה | |
פטירה | כ"ט סיון תשע"ד |
קישינב, מולדובה | |
מקום פעילות | רוסיה, אוזבקיסטאן, גרמניה, הונגריה, רומניה, ארץ הקודש, רוסיה, אוקראינה, מולדובה |
תפקידים נוספים | נשיא פדרציית הקהילות, שגריר הרבי לרומניה |
רבותיו | אדמו"ר הריי"צ, הרבי מליובאוויטש, 'הבוידער רב', הרב אברהם אליהו פלאטקין, הרב ניסן נמנוב, הרב זלמן שמעון דבורקין |
חיבוריו | "תולדות המהר"ל" ו"תולדות בעל התניא" |
![](/images/thumb/d/db/%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg/250px-%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F.jpg)
הרב זלמן טוביה אבלסקי (בחלק מהמסמכים הרישמיים: לייב הרשקו) (כ"ו אדר א' תרפ"ז - כ"ט בסיוון תשע"ד) שליח הרבי ורבה הראשי של מולדובה, ונשיא פדרציית הקהילות היהודיות במולדובה. בצעירותו שימש כשליח אדמו"ר הריי"צ לרומניה. ממיסדי וחברי הנהלת רשת אוהלי יוסף יצחק וחבר הנהלת צעירי חב"ד בארץ הקודש, ראשון השלוחים לעיר קריית גת. מונה על ידי הרבי בשמיני עצרת תשל"א ל"בעל הבית"[1] על מדינת רומניה.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד לאביו הרב שמריהו ב"ר משה אבעלסקי ולאמו מרת נחמה רחל (בתו של הרב ישעיה זושא שוב, ה'בוידער רב'), בכ"ו אדר א' שנת תרפ"ז במוסקבה שברוסיה, ולמד בישיבות תומכי תמימים המחתרתיות וביניהם בתומכי תמימים סמרקנד. לאחר שיצא מברית המועצות במסגרת הבריחה הגדולה למד בתומכי תמימים פאקינג. נשא את מרת לאה (לבית הורביץ).
במהלך שהותו בישיבה בפאקינג קיבל הוראה מאדמו"ר הריי"צ לצאת בשליחות סודית לרומניה במטרה לסייע משם ליציאתם של יהודי רוסיה. שליחות זו הייתה כרוכה בסיכון רב, והרבה מסירות נפש, בתנאים הקשים ביותר של רוסיה הקומוניסטית. זמן רב חיפשו אחריו השלטונות הסובייטים, ובניסים גדולים יצא משם בשלום.
שנות ילדותו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בימי ילדותו, גר ר' זלמן טוביה עם משפחתו בעיר מוסקבא, בסמיכות לבית הכנסת החבד"י "מארינע ראשצע", שאביו היה מהתפללים במקום וסבו שימש גם רבה של בית הכנסת.
באותה תקופה היה מלמד שהגיע לביתם בהסתר ובהחבא ללמד אותו ואת אחיו הקטן שלום דוב בער, נוסף לאביהם שלמד עמהם. לימודים בסתר נערכו במקומות נוספים. שני האחים ר' זלמן טובי' ואחיו שלום דוב בער היו הולכים בימי ילדותם בכל שבת ויום טוב לבית הכנסת הסמוך לביתם, למרות הסכנה הגדולה שנשקפה להם ולמשפחתם אם ייתפסו חלילה על ידי השלטונות הקומוניסטים.
הבר-מצוה שלו נערכה בהסתר ובהחבא בביתם מתוך שקט מוחלט וציפוי החלונות בשמיכות.
אחרי שהחלה המלחמה, ברחו במסע מפרך כל המשפחה ממוסקבה, והם עברו למקומות רחוקים.
בחצר סקולען[עריכה | עריכת קוד מקור]
במשך זמן שליחותו ברומניה, ניהל אף את בית הילדים של חסידות סקולען בתקופות הקשות, והביא רבים מהם להתקשרות לנשיא הדור.
האדמו"ר מסקולען חיבב מאוד את "ר' זלמן דער ליובאוויטשער", כפי שכינה אותו, והטיל עליו משימות קשות הדורשות אחריות רבה, כגון אפיית מצות לכל היהודים וילדי בית היתומים, ניקוי ספריית האדמו"ר לקראת חג הפסח, ועוד. בנוסף להפצת היהדות והחסידות, ושליחויות חשאיות מורכבות ומסוכנות.
לבקשת האדמו"ר למד ר' זלמן עם בנו, רבי ישראל אברהם פרטיגול, גמרא ומפרשים. באותו זמן גם התעסקו יחד בהצלת אחינו בני ישראל. לימים מילא בנו את מקום אביו בהנהגת חסידות סקולען (עד פטירתו בשנת תשע"ט) והיה לידיד חב"ד.
הרבי התייחס לשליחות זו ביחידות עם בנו של האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול, ואמר: "בוודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין ליובאוויטש וסקולען בפעולות שנעשו במדינה ההיא".
בעל הבית של מדינת רומניה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – "האו"ם החסידי" |
בחג הסוכות תשל"א, התקיימה ועידה של נציגי האו"ם שהתפרסה על פני שבוע שלם, שחל בדיוק בימי חג הסוכות, החל מהיום הראשון של החג, ועד לשמחת תורה.
במהלך החג של אותה שנה, דיבר הרבי על כך שכאשר אומות העולם מתאספים, צריכים גם היהודים להתאסף יחדיו ולהוסיף בעניני תורה ומצוות על מנת לפעול על נציגי אומות העולם שלא יחליטו החלטות שעלולות להרע לבני ישראל.
בשמיני עצרת של אותה שנה בעת ההקפה הרביעית, הקים הרבי "או"ם" משלו, בו הפקיד נציג על כל מדינה, שהוא יהיה ה"בעל הבית" של אותה מדינה על פי תורה.
הרב אבלסקי זכה, ומונה באותו מעמד על ידי הרבי מלך המשיח כ"בעל הבית" על מדינת רומניה.
חסידים משערים כי מינויו של הרב אבלסקי הוא בעקבות שליחות אדמו"ר הריי"צ ברומניה הקומוניסטית. הרבי מינה אותו ל"שגריר" רומניה למרות שלא נכח בשעת מעשה בהתוועדות, והרבי ביקש מבנו הרב יוסף יצחק אבלסקי שיגיד לחיים בתור נציגו של אביו.
פעילות בארץ הקודש[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תש"י נסע לארץ הקודש. בעקבות נסיעתו לארץ שלח הרבי מכתב לאגודת חסידי חב"ד בו ביקש שידאגו לצרכיו בארץ. מיד כשהגיע לארץ החל לעבוד בארגון הפעילים והתמנה לחבר הנהלת רשת אוהלי יוסף יצחק וצעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש.
הרב זלמן אבעלסקי היה רוח החיה ופעיל נמרץ בערבי חב"ד ודחף לארגונם, תוך עידוד אנ"ש והתמימים לצאת להפיץ איידשיקייט במושבים ובקיבוצים על ידי צא"ח, פעיל נמרץ בבשורת הגאולה והגואל וזהותו של מלך המשיח בכל שכבות הציבור. מספר יוזמות ייחודית שלו בהפצת המעיינות והחסידות.
ממקימי ומייסדי ה'רשת'[עריכה | עריכת קוד מקור]
ר' זלמן עזר להקמת רשת אוהלי יוסף יצחק, תוך שהוא מנצל את קשריו במשרדי הממשלה, ועם מפקחים, ראשי ערים ומנהלי מחלקות.
במהלך השנים תשי"ב - תשי"ט שימש ר' זלמן כמנהל בבתי הספר שהקימה הנהלת הרשת ברחבי הארץ: זרנוגה, יפו וכפר סבא.
מקומות אלו שימשו כמעברות בהם שיכנו אנשי הסוכנות את העולים החדשים מתימן ומארצות נוספות. ה'פעילים' ערכו במקום חריש עמוק שהניב תוצאות מבורכות, כאשר עשרות הורים ביקשו לשלוח את ילדיהם למוסד חינוך על טהרת הקודש.
על עבודתו בבתי הספר של הרשת, כתב לו הרבי מכתב מיוחד וציין את עבודתו כעבודת עבד נאמן.
שליח ומייסד קהילת חב"ד בקריית גת[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשי"ט יצא, בהוראת הרבי שליט"א מלך המשיח, לשליחות בקריית גת, וייסד בה קהילה ומוסדות חב"ד.
שליח הרב הראשון לקרית גת שהגיע איש וביתו ויצא לשליחות במסירות נפש למקום הוא הרב זלמן טובי' הכהן אבעלסקי, שמיד עם הגעתו פעל להקמת בית ספר חב"ד ליובאוויטש בעיר, חרף כל הקשיים הצליח הרב אבעלסקי להקים יש מאין, בית ספר עם אלפי בוגרים ומאות מהם התקרבו למשפחות חסידי חב"ד כולל גם ריבוי בוגרים שומרי תורה ומצוות, הרב זלמן אבעלסקי עומד בניהול בית הספר למעלה משלושים שנה ברציפות, תוך חינוך שמח וחינוך בכוח עצמו תוך דוגמא לכל מנהלי בתי ספר חב"ד של רשת אוהלי יוסף יצחק. בית הספר הוא בית חב"ד ליובאוויטש ענק הפועל 24 שבע כולל שבתות וחגים, הפעיל הרב זלמן אבעלסקי את כל התלמידים כולל ההורים שהזמינם לפעולות החגים ושבתות בתוך כולי ושטח בית ספר חב"ד. כך עמד על הקמת כל יתר מוסדות חב"ד בקרית גת, והשקיע רבות בהקמת תומכי תמימים בעיר בשנת ה'תשכ"ז. מייסד בית הכנסת חב"ד הראשון בקרית גת וקהילת חב"ד ליובאוויטש בעיר.
פעילות מיוחדת שעשה, הייתה יסוד בית ספר חב"די וניהולו במשך עשרות שנים. בית הספר בהנהלתו זכה מספר פעמים בפרסי הצטיינות אזוריים, ובשיאו למדו בו שבע מאות תלמידים. בבית הספר פיתח הרב זלמן אבלסקי שיטה בשם "חינוך חברתי" שמטרתה היא חינוך התלמידים לחיים חברתיים מלאים, כשיטת הרבי שליט"א מלך המשיח "עבודה בכוח עצמו". בנוסף לכך ייסד מועדון יהדות בשעות אחר הצהריים לילדי העיר. ר' זלמן ניהל את בית הספר עשרות בשנים מתוך התמסרות בלי גבולות עד ליציאתו לפנסיה, בית הספר העמיד אלפי תלמידים חסידיים ומשפחות רבות של יהודים שומרי תורה ומצוות חסידי חב"ד ועמך בית ישראל.
הרב אבלסקי, החל ביסוד מוסדות חב"ד בעיר ופעל לחיזוק הזהות היהודית של תושבי העיר, דמותו של הרב זלמן אבעלסקי היא אגדית ועד היום בקרב בוגרים רבים חיים ופועלים וממשיכים את מפעלו הגדול בשליחות, ובביקורו בארץ הקודש, (במשך השנים הגיע לבקר גם בעיר שליחותו קריית גת).
ביוזמתו החלה להתגבש קהילה חב"דית בעיר, הקים את בית כנסת חב"ד המרכזי הראשון שם שימש כרב ומשפיע. דבר שהגדיל והרחיב את שורות המשפחות חב"דיות בעיר, בקירובו המסור כאב לבן של הרב זלמן טובי' הכהן אבעלסקי.
בשנת תשכ"ז הוקמה ישיבה בעיר, והרב אבלסקי שימש בה כחבר הנהלה, ומשפיע. והשקיע רבות עבור הקמת הישיבה כהמשך לבית הספר חב"ד שייסד.
כמו כן יזם את ליל הסדר הציבורי הראשון בארץ הקודש שנערך בעיר קריית גת.
הרב אבלסקי עשה מגוון פעולות של צעירי אגודת חב"ד ברחבי העיר, משפיע בישיבות, וכו'. וכן פעילות ענפה לעולים ברחבי העיר, (בימים אלו הוצמד לו תואר נוסף "רב העולים בקרית גת").
בחודש שבט בשנת תשמ"ז במעמד חלוקת דולרים, כשעבר הרב אבלסקי אמר לו הרבי שליט"א מלך המשיח, "ברך יהודים, ואני אברכם". מאז החל להעניק ברכות, ויהודים רבים מכל רחבי תבל מספרים על ניסים ונפלאות מברכותיו.
פעילות מטעם ארגון חמ"ה[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר עליית יהודי ברית המועצות ארצה, ארגן הרב אבלסקי, יחד עם ארגון חמ"ה, כינוסים ארציים ליהודים דוברי רוסית.
השליחות במולדובה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/2/2b/%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%92%D7%9E.jpg/200px-%D7%90%D7%91%D7%9C%D7%A1%D7%A7%D7%99_%D7%95%D7%92%D7%9E.jpg)
בקיץ תשמ"ט פנו אליו אנשי עזרת אחים וביקשוהו לנסוע לשליחות לקישינב ומולדובה. לאחר שהרבי נתן את הסכמתו וברכתו[2] הוא נסע לשם. בשנת תשנ"ב כשהוקם ועד רבני חבר העמים, נבחר הרב אבלסקי לחבר בוועד ההנהלה.
מכיוון שבזמן שבו הם נסעו לשם עדיין היה שלטון הקומוניסטים, היה זה מסוכן עבורו לשהות שם, אך הוא לא התפעל מכך ובטח בברכת הרבי שליט"א מה"מ, ופעל באופן גלוי ומלא.
בראשית שנת תש"נ הוא פתח ישיבה, וכאשר ר' משה סלונים דיווח, ושאל באיזה שם לקרוא לישיבה האם 'אחי תמימים' או 'תומכי תמימים', ענה הרבי: ויקרא שמה בישראל "ישיבת 'תומכי תמימים', ברכה והצלחה".
תהלוכת ל"ג בעומר - תש"נ[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תש"נ קיים תהלוכת ל"ג בעומר ברחובה הראשי של העיר קישינב. דבר שהיווה תקדים, כיוון שעד אז הכינוסים נערכו בבתי הכנסת בשקט. ללא אישורים יצאו וצעדו ברחובה של עיר, כשהשלטונות לא יודעים כיצד להתמודד עם זה. לאחר מכן הוא כתב דו"ח מפורט לרבי שליט"א מה"מ, ונענה ש"נתקבל מכתבו. ות"ח ת"ח, ובהוספה". בשנה שלאחר מכן, תנש"א, החלו להתקיים תהלוכות ל"ג בעומר גם בערים נוספות במדינות חבר העמים.
רב ראשי למולדובה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בט"ו בשבט ה'תנש"א התמנה לרבה הראשי של מולדובה. ההכתרה נעשתה בטקס ממלכתי. במעמד נכחו ראש ממשלת הרפובליקה של מולדובה מר מירטשא דרוק, נציג משרד הדתות במדינה מר בורגין, נציג משרד החינוך מר וולאד קוביאקאוו וראשי הקהילות היהודיות מרחבי מולדובה, שבחרו בו, וכן נציגי קהילות ממקומות אחרים בברית המועצות.
כחלק מפעולותיו כרב ראשי, פעל לקריאת שם הרחוב בו נמצא בית הכנסת "רחוב חב"ד ליובאוויטש".
פעילות חב"ד ליובאוויטש מולדובה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – מולדובה |
ראשון השלוחים לחבר העמים, ויסוד הקהילות היהודיות במדינת מולדובה על ידי השליח הרב זלמן אבלסקי ופעילות ענפה במדינה, הקים ויסד מוסדות רבים, בהם ישיבת תומכי תמימים, כולל, בתי ספר, גנים ועוד, כמו גם בתי חב"ד ובתי כנסת בערים נוספות,
חיבוריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- חוברות ופעולות - חוברות עבודה וערכות פעולה לבתי הספר של הרשת עברית, תש"כ - תשמ"א.
- בת הש"ך - סיפור מופלא על בתו של השפתי כהן רוסית, תנש"א .
- צדיק יסוד העולם - על צדיק הדור יחיד בדור רוסית, תשנ"ב.
- ופרצת חב"ד - על הרבי מליובאוויטש ומפעל השליחות רוסית, תשנ"ב.
- תולדות המהר"ל - סיפור תולדות המהר"ל מפראג רוסית, תשנ"ד.
- משיח - זהות משיח - הרבי מליובאוויטש - על פי מקורות התורה עברית ורוסית, תשס"ח.
- אלטער רבי - תולדות האדמו"ר הזקן בעל התניא רוסית, תשע"ב.
פטירתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
ביום שישי כ"ט סיון תשע"ד היה צריך לעבור ניתוח והרופאים הודיעו לו כי אין ביכולתם להבטיח לו שיצליח להתעורר מההרדמה. הרב אבלסקי ניגש לשאול את הרבי שליט"א מלך המשיח באמצעות האגרות קודש, וכך נפטר בדעה צלולה כשספר האגרות קודש בידיו.
מסע הלוויתו החל במוצאי שבת קודש במקום שליחותו בקישינב מולדובה והמשיך ביום ראשון בארץ הקודש מ770 בכפר חב"ד, כשהוא עוצר בבית הכנסת בית מנחם ומשם המשיך לירושלים ונטמן בחלקת חב"ד שבהר הזיתים, ושם מנוחתו כבוד.
הנצחה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחלוף ימי השבעה נערך בקישינב ערב קבלת פנים לבנו וממשיך דרכו הרב יוסף יצחק אבלסקי, והחלטות טובות בהתחזקות בשמירת תורה ומצוות לזכרו[3].
ביום ה'שלושים' ובימים הסמוכים לו אורגנו כנסי זיכרון ועצרות התעוררות שנערכו בבית הכנסת הגדול בקישינב ובבית הכנסת המרכזי בכפר חב"ד[4]. אירועים נוספים נערכו בבית הכנסת דישיבת הבוכרים בכפר חב"ד, בית הכנסת המרכזי בקריית גת[5], ובבית הכנסת המרכזי בנצרת עילית[6], בנוסף להתוועדויות חסידים ברחבי תבל, בהשתתפות בני משפחתו, תלמידיו, ועוד. באירועים חולקה חוברת בשם "וידום אהרון[7]" ובה מכתבי ניחומים ופעולות שנעשו לזכותו עד לימי השלושים.
פעולות לזכרו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בית זלמן טוביה - כהוראות הרבי בשיחותיו הק' הוסף לבית הכנסת המרכזי חב"ד ליובאוויטש שמו של שליח רבותינו נשיאנו לרומני' ובסרבי'.
- מעיינות הרז"א - מרכז ההוצאה לאור בעברית וברוסית הוקדש על שם השליח.
- קרן ספרי קודש - הפצת ספרי חסידות וגאולה בקהילות ובתי כנסת ברחבי תבל.
- ספריות הילדים - ספריות תורניות וסיפורי חסידים בבתי הכנסת עבור ילדי ישראל משיחי.
- דיי קעמפ גן ישראל מגדל העמק שפועל על ידי נכדיו למשפחת זלמנוב הוקדש לזכות נשמתו.
- משיח קמפיין - קמפיין להפצת בשורת הגאולה וזהות הגואל, שהוקדש לעילוי נשמתו. הקמפיין כולל שיגור מכתבים תורנים לרבנים ובני תורה בדבר זהות משיח, הוצאת והפקת ריבוי שלטים וקמפיינים ברחבי העולם, הפקת חומרי עזר לדוכני והחתמת קבלת המלכות במגוון שפות, הפקת לימוד יומי בגאולה ומשיח והפצתו ברשתות המדיה, הפקת פליירים, חוברות וספרונים המביאים בצורה קולחת את אמונת עם ישראל בכל הדורות. לקראת תהלוכת ל"ג בעומר הופק על ידי משיח קמפיין שלטי במה ומצעד חדורים בבשורת הגאולה, והוענקו לשלוחים ללא תשלום, כמו כן הופקו סמלים של "אנו רוצים משיח עכשיו" במגוון שפות, בעיצוב דומה לאשר הוצב אצל הרבי ב'פאראד'.
- חינוך חי - ארגון הנצחת והמשך פעולות איש החינוך, ממיסדיי רשת אוהלי יוסף יצחק חב"ד ליובאוויטש.
- בית מדרש ע"ש הרז"א - תוכניות לימוד והוצאה לאור של בית מדרש ע"ש הרז"א חב"ד ליובאוויטש בעברית וברוסית.
- חסדי הרז"א - ארגון עזרה וחסד ע"ש השליח, בארגון מחלקה לילדים יתומים, (חלק מפעולות השליח התמסר לילדים ויתומים בפרט).
- חסיד בחזית - ביום השלושים של הרב זלמן אבעלסקי יצא לאור קונטרס "חסיד בחזית" - קיצור מתולדות חייו של השליח, אשר חולק בנוסף לחוברת "וידום אהרון", באירועי השלושים שנערכו בבית הכנסת הגדול בקישינב, בבית הכנסת המרכזי כפר חב"ד, בבית הכנסת דישיבת הבוכרים בכפר חב"ד, בית הכנסת המרכזי בקריית גת, ובבית הכנסת המרכזי בנצרת עילית,
- ספר תורה - כתיבת ספר תורה לזכות נשמתו.
- בכ"ט סיוון - יום היארצייט, נערכו מעמדי תפילה מרכזיים בהר הזיתים ירושלים במעמד בני משפחתו, תלמידיו ומוקירי זכרו. כמו כן נערכו התוועדויות חסידים ברחבי תבל ובארץ הקודש.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בניו
- הרב שמריהו אבלסקי - "ביקור חולים", בורו פארק.
- הרב יוסף יצחק אבלסקי - ממשיך דרכו של אביו, השליח והרב הראשי למולדובה.
- הרב משה אבלסקי - חבר הנהלת עזרת אחים ליהדות מולדובה.
- הרב ישעיה זושא אבלסקי - מנהל ארגון ידידי קישינב.
- חתניו
- הרב דוד נחשון - יו"ר צבאות השם בארץ הקודש וניידות חב"ד באה"ק, נצרת עילית.
- הרב נחמן מיידנצ'יק - מנהל מרכז חב"ד שדה התעופה לוד (נתב"ג), וחבר אגו"ח בארץ הקודש, כפר חב"ד.
- הרב משה זלמנוב - משלוחי הרבי למגדל העמק, חבר הנהלת הישיבה בנצרת עילית, מפקח ויועץ כשרותי.
עץ משפחת אבלסקי | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- טייערע ברידער! - דברי הרב אבלסקי בית משיח גליון 530 (הקישור אינו פעיל)
- דובער פישמן, כ"ג בחשוון ה'תשע"ג, הרב זלמן אבלסקי: לשאת את המסר בגאון - באתר
, - מתוך שבועון בית משיח גליון 530.
- התשורה "שליחות בחזית" ● להורדה - באתר
, י"ג בטבת ה'תשע"ה
- שניאור ברגר, 62 שנים בשליחות, בתוך שבועון בית משיח גליון 932 עמוד 48
- כל מילה של הרבי קודש קודשים
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- השליח הרב זלמן אבלסקי עם ראש העיר גדעון נאור
- הרב זלמן אבלסקי: 'בשורת הגאולה' של הרבי תתקיים במילואה, באתר 'לחלוחית גאולתית'
חברי האו"ם החסידי |
---|
(לפי סדר האל"ף בי"ת) |
הערות שוליים
- ↑ ראו בהרחבה בערך "האו"ם החסידי"
- ↑ לאחר שהכניס מכתב שאלה: "האם לקבל את השליחות והאם מסכים לכך כ"ק אד"ש?" – מתח הרבי קו מתחת למילה 'מסכים', והוסיף: "ברכה והצלחה" "אזכיר על הציון". במהלך התוועדות קודש בשבת לפני נסיעתו, זכה הרב אבלסקי לקבל מידו של הרבי בקבוק משקה להצלחה בשליחות, והכריז בפני הרבי כי הוא יוצא לשליחות למולדובה ומזמין את הרבי – המשלח – לבקר בה
- ↑ מולדובה: ערב התעוררות וקבלת פנים לשליח החדש - באתר
, י"ז בתמוז ה'תשע"ד
- ↑ עצרת התעוררות בבית הכנסת המרכזי כפר חב"ד.
- ↑ אירוע לציון יום השלושים קריית גת.
- ↑ ציון השלושים בנצרת עילית.
- ↑ קובץ "וידום אהרון"
- חב"דפדיה: ערכים הדורשים עריכה
- חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ
- חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א
- אישים בסמרקנד
- בוגרי תומכי תמימים סמרקנד
- בוגרי תומכי תמימים פוקינג
- חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה
- שלוחים בארץ ישראל
- רבני חב"ד בתקופת אדמו"ר שליט"א
- רבנים שחתמו על הפסק דין שהרבי מלך המשיח
- חברי האו"ם החסידי
- רבני מדינות
- שלוחים בחבר העמים
- פעילי יד לאחים
- אישים הטמונים בחלקת חב"ד הר הזיתים
- חברי צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש
- שלוחים בקרית גת
- שלוחים בשדה החינוך
- מנהלי מוסדות חב"ד
- רשת אוהלי יוסף יצחק
- מנכ"לי רשת אוהלי יוסף יצחק
- עסקנים חב"דיים
- משפחת אבלסקי
- אישים שנולדו בשנת תרפ"ז
- אישים שנפטרו בשנת תשע"ד
- שלוחים באירופה
- צוות תומכי תמימים קריית גת
- אישים במולדובה