תומכי תמימים בית שמש (תשס"ב-תשע"ג)
שגיאות פרמטריות בתבנית:פירוש נוסף
פרמטרים [ 2 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית
פרמטרים ריקים [ 1 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית
![](/images/thumb/5/52/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A9%D7%9E%D7%A9_%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94.jpg/250px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A9%D7%9E%D7%A9_%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94.jpg)
ישיבת תומכי תמימים בית שמש היא ישיבה שנפתחה בעיר בית שמש, הישיבה הייתה קיימת כ-12 שנה: אלול תשס"ב - מנחם אב תשע"ג.
היסטוריה
ישיבת תומכי תמימים בעיר בית שמש נפתחה בחודש אלול תשס"ב.
מנהל הישיבה הרב זאב רייניץ עסק בחינוך במסגרת ישיבות חב"ד בישראל. בשלב מסויים חש צורך להקים ישיבה, הוא שאל על כך את הרבי מלך המשיח, והתשובה שקיבל באמצעות האגרות קודש לא הותירה מקום לספק[1]. היה זה חודש סיוון, וכבר היה קשה להשיג בחורים לשנת הלימודים הבאה, אבל הרב זלמן נוטיק אמר שאם הרבי מורה לפתוח ישיבה ונותן ברכה לעניין, בוודאי שיהיו גם בחורים ואין מה לחשוש.
הישיבה נפתחה בביתו של הרב רייניץ. הלימודים התקיימו באחד מבתי הכנסת של חב"ד, והבחורים שוכנו בגן ילדים בתנאים מחפירים. חלק מהבחורים נאלצו לחזור הביתה לישון. בתוך מספר ימים הצליחו להתארגן ולעבור למקום חדש.
באמצע השנה החליטה לפתע העירייה להרוס בחצר מבנה שהיה בנוי מתקופת הישיבה הקודמת ששכנה במקום. כעת ניסו לחפש מקום חלופי אך ללא הצלחה.
בשבוע שלפני תשעה באב, חודש לפני פתיחת שנת הלימודים, מצאו יהודי שהסכים להשכיר מבנה גדול באיזור חרדי בבית שמש. כמה ימים לאחר מכן הוא הודיע שהחוזה בטל ומבוטל מאחר הופעלו עליו איומים.
לאחר פגישה עם ראש העיר מר דניאל ועקנין בה הוא סיפר כי גם הוא עצמו למד בתומכי תמימים ב'פרדס' במשך ארבע שנים, ומשם הוא יודע שכיום כבר אין 'מתנגדים', הוא הוסיף כי הוא שמח שבעירו ישנה ישיבה חב"דית. בסיום הפגישה נכנס סגן ראש העיר והודיע כי הם מקצים שטח לבית הספר, שטח לבית הכנסת ושטח נוסף גם לישיבה.
גם לאחר קבלת המגרש, לא הספיקו להשיג קרוואנים. חיפשו מקום חלופי מאובזר בבית שמש, אך לא מצאו. מספר ימים לפני תחילת הזמן, הוחלט להעתיק את הישיבה למקום אחר בארץ ישראל, אך לאור מענה ארוך ונוקב מהרבי שהמילים הברורות שלו הם 'לא לעקור ממקומו משום שיהיה נזק רוחני, והרווח הגשמי יילך ויתמעט'. ברגע האחרון, נודע שיש חסיד חב"ד מחו"ל שרכש וילה גדולה בבית שמש והוא הסכים להשכיר אותה עד שיכנסו לשטח שקבלו מהעירייה.
באמצע שנת תשס"ח (לאחר חג הפסח) נסגרה הישיבה בעקבות קשיים כלכליים והתמימים שלמדו בה עברו ללמוד בישיבות אחרות בארץ הקודש.
לקראת שנת הלימודים תשס"ט פתח אותה שוב - משגיח הישיבה הרב יחיאל יהודה קופצ'יק - בעקבות פניות רבות של הורים שבניהם לא הצליחו להתקבל לישיבות אחרות.
ראש הישיבה עד סגירתה הרב יצחק מאיר סגל נענה לבקשת הרב קופצ'יק להמשיך בתפקידו כראש הישיבה אבל הרב זאב רייניץ ששימש כמנהל הישיבה הודיע כי הוא אינו יכול להמשיך בתפקיד מנהל הישיבה ובחודש סיון תשס"ח לקח על עצמו הרב שלמה רוזנברג[2] את האחריות הגשמית על הישיבה.
לקראת שנת הלימודים תשע"א, בעקבות חילוקי דיעות בין ההנהלה הגשמית לרוחנית, עזבו משפחת רוזנברג את הישיבה, והישיבה נסגרה שוב אל לאחר חודש תשרי נכנסו לניהול הגשמי ארגון מקומי והמקום ניצל מסגירה ברגע האחרון[3].
לקראת שנת הלימודים תשע"ד התפטרו כל צוות הישיבה מתפקידיהם[4] והישיבה נסגרה סופית.
לאחר ארבע שנים בשנת תשע"ח עברה לעיר ישיבת חב"ד ראשון לציון בראשות הרב משה לידר ובמשך השנים הצטרפו אליה גם הרב רייניץ[5] וגם הרב קופצ'יק[6].
צוות הישיבה נכון לשנת תשס"ח
- מנהל הישיבה: הרב זאב רייניץ.
- ראש הישיבה: הרב יצחק מאיר סגל.
- משפיעים: הרב חננאל קוט. הרב יחיאל יהודה קופצי'ק.