קונטרס ברוך שעשה ניסים תרס"ד
![](/images/thumb/a/ae/%D7%A9%D7%A2%D7%A8_%D7%91%D7%A8%D7%95%D7%9A_%D7%A9%D7%A2%D7%A9%D7%94_%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%A9%D7%A2%D7%A8_%D7%91%D7%A8%D7%95%D7%9A_%D7%A9%D7%A2%D7%A9%D7%94_%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%99%D7%9D.jpg)
קונטרס "ברוך שעשה ניסים – תרס"ד", כולל בתוכו את מאמר אדמו"ר הרש"ב דיבור המתחיל "ברוך שעשה ניסים[1]", שנאמר בליל ג', אור לכ' כסלו תרס"ד, בסעודת תו"ת, ונרשם ע"י אדמו"ר הריי"צ בגוכתי"ק.
הקונטרס חולק על ידי הרבי מלך המשיח שליט"א ביום הבהיר י' שבט תנש"א, בצירוף שתי דולרים לצדקה.
על המאמר[עריכה | עריכת קוד מקור]
המאמר נאמר בשנת תרס"ד ע"י אדמו"ר הרש"ב, ובו ביאור על המשמעות הפנימית של נושא הניסים. במאמר מבאר באריכות את ההבדל בין גילוי האלוקות בניסים שמעל לטבע לבין ניסים המלובשים בטבע.
כאשר חילק הרבי שליט"א את הקובץ, אי אפשר היה שלא למצוא את הקשר האקטואלי לאור הניסים והנפלאות של 'שנת ניסים' ו'שנת אראנו נפלאות' בעולם כולו ובמיוחד בארץ ישראל. המילים האחרונות של המאמר הן – "וזהו שעשה ניסים לאבותינו והבקשה הוא שיהי' גם בזמן הזה כו'".
הפתח דבר נושא את התאריך "ר"ח שבט". בשנת תשנ"ד נדפס המאמר בהוצאה החדשה של ספר המאמרים תרס"ד.
מבנה הקונטרס[עריכה | עריכת קוד מקור]
המאמר הוא הנחת אדמו"ר הריי"צ, בחצאי עיגול מובאים ביאוריו[2].
בשולי הגליון, הוסיפו המו"ל הערות וציונים למאמר.
חלוקתו על ידי הרבי מלך המשיח שליט"א[עריכה | עריכת קוד מקור]
אחרי תפילת ערבית של יו"ד שבט בה התפלל הרבי לפני העמוד, נכנס לחדרו למשך זמן קצר (כשתי דקות), ולאחר מכן יצא וחילק לכל אחד ואחד את הקונטרס, בצירוף שני שטרות של דולר לצדקה (בהתועדות בשבת י"א שבט אמר הרבי: "ולכן הצדקה שנתנו עם הקונטרס היתה שתי שטרות, באופן ד"כפליים לתושי'", משום שענין של צוותא וחיבור שייך רק בשני ענינים המתחברים[3]"). החלוקה התקיימה על יד המעלית – במקום בו מתקיימת חלוקת הדולרים בכל יום ראשון[4].
הרבי חילק את המאמר בתוך נרתיק פלסטיק נאה[5]. כריכת הקונטרס בצבע בהיר, ועליה נדפס התאריך "יו"ד שבט ה'תנש"א".
החלוקה החלה בשעה 6:55 והסתיימה ב-10:20, שעות רצופות עמד הרבי על רגליו הק' ונתן לכאו"א את המאמר ובו שטרות הצדקה. למרות הקור העז ששרר בחוץ באותן שעות, זרם הקהל ללא הרף, מכל רחבי העיר.
בש"ק פרשת בשלח, הזכיר הרבי שליט"א מלך המשיח את חלוקת הקונטרס, בהסבירו שהחלוקה תעורר את לימוד המאמר בפרט, והתורה בכלל, וכן תהווה זירוז הגאולה האמיתית והשלימה. כן אמר הרבי שכאו"א יכול לעיין במאמר ולמצוא את ההוראות למעשה שלו, ואין להאריך בפירוט הדברים כיון שמפורשים במאמר[6].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]