כפר חב"ד
![]() |
ערך זה נמצא בעיצומה של עבודה ממושכת. הערך פתוח לעריכה. | ||
אתם מוזמנים לבצע עריכה לשונית, ויקיזציה וסגנון לפסקאות שנכתבו, וכמו כן לעזור להרחיב ולהשלים את הערך. |
![](/images/thumb/d/df/%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg/250px-%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg)
![](/images/thumb/f/fa/%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%AA%D7%A9%D7%98.jpg/250px-%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%AA%D7%A9%D7%98.jpg)
כפר חב"ד הוא יישוב בארץ ישראל המיועד לחסידי חב"ד. הכפר הוא הריכוז החב"די הגדול בישראל, ו(משום כך - גם) מרכזם של כלל חסידי חב"ד שבאה"ק.
הישוב הוקם בכ"א אייר תש"ט בהוראת אדמו"ר הריי"צ כדי לקלוט את החסידים שעלו מרוסיה בתום מלחמת העולם השניה[1]. הכפר ממוקם במרכז הארץ, דרומית לעיר תל אביב וצפונית לעיר לוד, ונמצא תחת שיפוט המועצה המקומית עמק לוד.
הכפר נבנה על חרבות הכפר ספריא - כפר ערבי נטוש - ותושביו התבססו בשנים הראשונות על חקלאות. במשך השנים - עם התפתחות הטכנולוגיה - התמעט מאוד העיסוק בחקלאות וכיום ישנם משקים בודדים בלבד. עם זאת, הכפר עדיין שומר על צביונו החקלאי עם תושבים שמחזיקים במקום לולים, כוורות דבש ופרדסי אתרוגים ותפוזים.
![](/images/thumb/d/db/%D7%94%D7%A7%D7%A4%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%A0%D7%99%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg/250px-%D7%94%D7%A7%D7%A4%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%A0%D7%99%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg)
היסטוריה
![](/images/thumb/c/c0/%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%AA%D7%A9%D7%98.jpg/250px-%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%AA%D7%A9%D7%98.jpg)
להקמת כפר חב"ד קדמה יזמה להקמת ישוב חב"די שהחלה בשנת תש"ד, אז הציע הרב אליעזר קרסיק להקים ישוב בו יגורו חסידי חב"ד, שיפתחו מפעלים ויעבדו בחקלאות ועל ידי הרווחים יממנו את המוסדות שיוקמו בישוב.
ההצעה הפכה למעשית לאחר מלחמת העולם השנייה ובשלהי שנת תש"ז נסע הרב קרסיק למחנות העקורים באירופה, בדק את הלך הרוח אצל החסידים שברחו מברית המועצות ולאחר מכן נסע אל הרבי הריי"צ ויחד עם גיסו הרב משה גוראריה, שניהם מראשי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש, נכנסו ליחידויות רבות במהלך חודש תשרי תש"ח. בסוף חודש זה נקרא מר שניאור זלמן שזר ליחידות בה הציע לו אדמו"ר הריי"צ את הקמת הישוב החב"די.
זמן רב ארך עד שהוקם הישוב, ובי"ט כסלו תש"ט, כאשר מר שזר הגיע להתוועדות בבית כנסת חב"ד ברחוב נחלת בנימין בתל אביב, דיברו עמו ראשי אגודת חסידי חב"ד על הקמת הישוב ובעקבות שיחה זו הפגישם שזר עם מר אברהם הרצפלד ועוד בכירים בסוכנות ומשרדי הממשלה. ראשי אגו"ח פעלו כל העת יחד עם שזר ובהכוונת אדמו"ר הריי"צ, וכדי לעזר להם נשלחו הרב שמריהו גוראריה חתן אדמו"ר הריי"צ והרב בנימין גורודצקי.
ראשי אגודת חסידי חב"ד באה"ק, בראשות הרב אליעזר קרסיק והרב פנחס טודרוס אלטהויז, פעלו בכדי לאתר שטח מתאים, והוחלט על ספריא - כפר ערבי נטוש. בחודש אייר תש"ט התיישבו החסידים בישוב הערבי ספריא, ובכ"א אייר תש"ט הוקם היישוב באופן רשמי, כאשר חברי הנהלת אגו"ח היו אלו שסייעו בכל מאודם למתיישבים להיקלט כראוי, יחד עם ועד מטעם הפליטים שהגיעו אך לא מכבר לארץ. תחילה התיישבו החסידים בבתים הנטושים של ספריא ורק לאחר מספר שנים קיבלו שטחים מהמדינה, על מנת לגור בהם ולעבדם.
בערב שבת קודש פרשת בהר תש"ט שלח אדמו"ר הריי"צ מכתב עידוד למתיישבים הראשונים בכפר חב"ד ובו מודיע להם על ספר תורה שנשלח אליהם.
במשך השנים תש"ט-תש"י עשה אדמו"ר הריי"צ מאמצים רבים על מנת לבסס את היישוב מבחינה כלכלית. כחלק מהמאמצים פנה אדמו"ר הריי"צ במכתבים רבים לאנשי הסוכנות והג'וינט כדי שיעזרו לתושבי כפר חב"ד. לאחר הסתלקות אדמו"ר הריי"צ, המשיך הרבי לעודד את המתיישבים, ובהמרצתו הגדולה גדל הכפר.
בראשית ימיו של הכפר, רוב תושבי הכפר עסקו בענפי חקלאות שונים כגידול בעלי חיים, עופות, ירקות שונים ועוד. במשך השנים, עם התקדמות הטכנלוגיה, ננטשה אט אט עבודת החקלאות בכפר חב"ד ונכון להיום נשארה חקלאות מצומצמת בכפר.
הפיגוע בבית הספר למלאכה
![]() | ערך מורחב – רצח יד החמישה |
בליל יום חמישי, אור לא' אייר תשט"ז, בערך בשעה שמונה בערב, כאשר התלמידים והמדריכים עמדו בתפילת ערבית, הותקף חדר הלימוד והתפילה של בית הספר החקלאי בכפר חב"ד על ידי מחבלי ה'פידאיון' שהסתננו מירדן. בטבח האכזרי נהרג המדריך הת' שמחה זילברשטרום וארבעה תלמידים. לזכרם הוקם בית הדפוס הנקרא על שמם: 'יד החמשה'.
ציוני דרך
התייחסויות מהרבי
גאוגרפיה
![](/images/thumb/f/fd/%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D1.jpg/250px-%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D1.jpg)
![](/images/thumb/e/e4/%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D.jpg/250px-%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D.jpg)
שטחו של הכפר הוא כ-2,500 דונם ונכון לשנת תשע"ב מתגוררים בו למעלה מאלף בתי אב ו-5,205 נפשות כ"י[2]. במשך השנים התפתח הכפר בצורה משמעותית וכיום הוא ניצב הראשון ברשימת ההתפתחות במועצה האזורית עמק לוד. גם בניין המועצה האזורית ממוקם בכפר. הכפר הוא הכפר המאוכלס ביותר בישראל.
שכונות
בכפר קיימות כ-8 שכונות-אזורים: המרכז, שכונת הרכבת, שכונת הרוסים, "שכונת הרב", השיכונים החדשים, "שכונת לוי יצחק" א' וב', ושכונת בנה ביתך (שלשת האחרונות הן האחרונות שנבנו נכון לשנת תשע"ז).
מקומות מרכזיים בכפר
![](/images/thumb/5/56/770_%D7%9B%D7%A4%D7%97.jpg/250px-770_%D7%9B%D7%A4%D7%97.jpg)
בשנת תשמ"ו (1986) הוקם בכפר העתק של בנין "770".
כמו"כ נמצאים בכפר: מזכירות כפר חב"ד, בניין המועצה האזורית עמק לוד, הבניין המרכזי של צעירי אגודת חב"ד, משרדי אור אבנר בישראל, מתנ"ס, "מאחורי הדבש" (מרכז לימודי-חווייתי על פעילות הדבורה וייצור הדבש), ברכה נפרדת. בכפר חב"ד יש גם סניפים של "שירותי בריאות - כללית", קופת "מאוחדת" ו"טיפת חלב". בשנת תשס"ג הוקם אוהל אירועים בסמוך לבית הכנסת 'בית מנחם' ובתחילת שנת תשע"ג נפתח אולם נוסף בכפר חב"ד ב'. אולמות אלו משמשים היום את הרוב המכריע של החתונות החב"דיות בארץ הקודש.
רחובות
בשנת תשע"ו קיבל ועד כפר-חב"ד החלטה להעניק שמות לרחובות הכפר. המרא דאתרא הרב מאיר אשכנזי גיבה את ההחלטה, ונסמך על דברי הרבי לרב יצחק מענדל ליס שהציע ב'יחידות' לתת שמות לרחובות הכפר, "אשר הרעיון עצמו הוא דבר נכון מאד, אלא שכיון שבניית הכפר טרם נסתיימה, ובוודאי יתווספו עוד שכונות ורחובות, אולי יצטרכו לשנות שמות של רחובות מסויימים, 'ויהיה קשה להתעסק עם שמות קדושים', לכן יש להמתין בביצוע הדבר" .
הרב אשכנזי ציין ש"בימינו אשר עיקר שטח הכפר כבר נבנה ב"ה, וניכר אלו רחובות הינם ראשיים, ואלו רחובות הינם צדדיים, ניתן לתת שמות לרחובות", והוסיף ש"הצורך בשמות לרחובות גובל לעיתים בפיקוח נפש, כאשר שירותי ההצלה מתקשים להגיע למשפחה הזקוקה לעזרה עקב העדר כתובת ברורה לבית, והעוברים ושבים גם הם אינם יכולים לסייע בזה מפני שהם עצמם אינם מכירים לעיתים את המשפחה הקוראת לעזרה - בגלל ריבוי המשפחות בכפר, כן ירבו"[3].
הועד מינה ועדה מיוחדת על מנת לבחור את השמות לרחובות והכיכרות בכפר. ובג' אייר פורסמה רשימת שמות 42 הרחובות, ובהם בראש ובראשונה כמובן שמותם של רבותינו נשיאינו, וכן שמו של רבי לוי יצחק אביו של הרבי וכן שמות ספרי החסידות ושלושת רבני הכפר ע"ה. הכיכרות בכפר נקראו על שמם של עשרת המבצעים שהכריז הרבי[4].
מוסדות
כפר חב"ד הינו מרכז הפעילות של חב"ד בארץ הקודש, בכפר שוכנים משרדי:
- אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש.
- סניף קה"ת בארץ הקודש.
- אור אבנר.
- איגוד תלמידי הישיבות - את"ה המרכזי - 770.
- אשנב לחב"ד.
- מטה משיח באה"ק.
- מכון לוי יצחק.
- ספר התורה של ילדי ישראל.
- צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש.
- שבועון בית משיח.
- שבועון כפר חב"ד.
- מרכז את"ה בארץ הקודש.
- תורת חב"ד לבני הישיבות.
- משרדי חב"ד שופ (מכירת ספרי קודש ומוצרי יודיאקה של האתר חב"ד אינפו)
מוסדות חינוך
![](/images/thumb/0/01/%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg)
- גני ילדים.
- תלמוד תורה.
- אהלי תורה - חדר אידיש.
- חדר ליובאוויטש.
- בית ספר למלאכה.
- בית רבקה
- ישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד.
- ישיבת אור תמימים. ראש הישיבה: הרב שניאור זלמן גפני.
- מוסדות אור שמחה.
- ישיבת אור מנחם.
מבני ציבור
בתי כנסת
בכפר עשרה בתי כנסת:
- בית מנחם. ע"ש הרבי. בית הכנסת הגדול והמרכזי בכפר, בו מתקיימות ההתוועדויות המרכזיות בימים מיוחדים כי"ט כסלו, י"א ניסן ועוד.
- "המרכזי".
- נחום יצחק. ע"ש הרב נחום יצחק פינסון.
- "770".
- ר' מענדל'ס שול. ע"ש הרב מנחם מענדל ברוק. רב ומשפיע בית הכנסת: הרב ברוך שלמה בלז'ינסקי.
- ישראל אריה לייב. ע"ש אחיו של הרבי. רב ביהכ"נ: הרב אליעזר ברוד. משפיע ביהכ"נ: הרב אברהם שמואל בוקיעט.
- רייטשיק שול. ע"ש הרב יוסף יצחק רייטשיק.
- ברק'ה שול. ע"ש הרב שלום דובער ליפסקר[5].
- יעקב אבינו.
- שערי אליהו.
- בית כנסת בבית משפחת גינדי.
- בית הכנסת גבעת ליובאוויטש לצעירים.
מקוואות
גלריית תמונות
כלכלה
רוב תושבי הכפר עובדים מחוץ לכפר. עם זאת, הכפר עדיין שומר מעט על צביונו החקלאי עם תושבים שמחזיקים במקום כוורות דבש (כ"מאחורי הדבש") ופרדסי הדר.
בכפר יש 3 צרכניות, חנויות בגדים, תכשיטים, כלי בית, מסעדות, דגים, משחטת עופות, 2 איטליזים, סניף של דואר ישראל וחברת השכרת רכבים. כמו כן, בכפר פועלים מספר מפעלים כגון מאפיות (ביניהן מאפיית מצות יד הגדולה בעולם), מפעל לעיבוד עור ומפעל ליצור חלקי מזגנים. בכפר נמצאת גם מכוורת דבש "מכוורת שניאורסון" כשלצידה פועל מרכז מבקרים "מאחורי הדבש" המיועד בעיקר לילדי הגנים ובתי-ספר.
דואר ישראל
תחבורה
רוב התחבורה לכפר וממנו נעשית על ידי רכבת ישראל המחזיקה תחנה בכפר חב"ד ומשמשת את כלל יישובי הסביבה, כן קיימים מספר קווי אוטובוסים של חברת אגד, סופרבוס ודן.
- קו 354 מכפר חב"ד לבני ברק וחזרה (תחנה ראשונה ואחרונה בישוב באר יעקב) פועל כל ימי החול וגם במוצאי שבת.
- קו 357 - מכפר חב"ד לירושלים וחזרה. פועל בימי חמישי ושישי ומוצאי שבת.
- קו 548 - מנחלת הר חב"ד שבקרית מלאכי לכפר חב"ד וחזרה. הקו יוצא מנחלת הר חב"ד לכפר חב"ד בבוקר, וחוזר בערב. פועל רק בחלק מימי השבוע ובשעות שונות. קו תלמידים.
תחנת הרכבת
תחנת הרכבת בכפר חב"ד הוקמה בשנת תשי"ב בפיקוח העסקן הרב יצחק מענדל ליס. התחנה שוכנת באזור התעשייה שבפאתי כפר חב"ד. התחנה סמוכה למושב צפריה, מחנה צריפין ויישובים נוספים.
עוד לפני הקמת הרציף במקום, התחנה הייתה "נקודת עצירה" (באנגלית: Halt, מקום מוסכם לעצירת רכבת לצורך העלאת והורדת נוסעים, ללא רציף או מבנה תחנה) שנקראה "סאפארייה" (Safariyya) על שם הכפר הערבי ששכן במקום, בקו מסילת הרכבת לירושלים. במרוצת השנים הוקם רציף קצר באורך של כ-50 מטרים עם סככה קטנה מפח. עם סיום הכפלת המסילה בין לוד לתל אביב בשנת תשנ"ט, שודרגה התחנה וכיום יש בה שני רציפים ארוכים עם ספסלים לישיבה ומעבר תת-קרקעי המחבר את הרציפים.
ברוב שעות היום עוצרת בתחנה רכבת אחת בשעה בכל כיוון בקו נתניה - רחובות.
ועד כפר חב"ד
![](/images/thumb/1/11/%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg/250px-%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg)
![]() | ערך מורחב – ועד כפר חב"ד |
הכפר מתנהל על ידי ועד מיוחד בו חברים שבעה אנשים הבוחרים את ראש הועד. אחת לכמה שנים נערכות בחירות, אך פעמים והרב קורא לתושבים לאסיפה כללית, וע"פ הצבעה - מאריכים את כהונת הוועד הנוכחי (ללא בחירות).
בשנות הבראשית של כפר חב"ד, ועד כפר חב"ד נוהל תחת אחריות אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש. הרב אליעזר קרסיק, יו"ר אגודת חסידי חב"ד, והרב פיניע אלטהויז פעלו בדרכים שונות בכדי לבסס ולפתח את כפר חב"ד, ובמקביל לוודא כי וועד הכפר יוכל לפעול, למרות השינויים התכופים בהרכב חברי הוועד והיו"ר.
בשנת תש"כ מונה הרב שלמה מיידנצ'יק ליו"ר ועד כפר חב"ד, תפקיד בו נשא כחצי יובל שנים. בשנות כהונתו כיו"ר ועד כפר חב"ד בנה את הבתים במרכז הכפר ואת ה"שיכונים", מבנים רבים צמחו - בתי כנסת, מוסדות חינוך, מרפאה, חנויות ועוד ועוד. במהלך שנים אלו הצליח הרב מיידנצ'יק ליצור קשרים נרחבים עם כל המי ומי של מדינת ישראל, ולרתום ראשי ממשלה, שרים, חברי כנסת ופקידים בכירים אחרים לטובת כפר חב"ד בפרט וחב"ד בכלל.
אחריו בתפקיד כיהן הרב מנחם לרר ואחריו הרב בנימין ליפשיץ. כיום (תשע"ז) מכהן כיו"ר הועד הרב שמעון רבינוביץ', לאחר שהרב בנימין ליפשיץ התמנה לסגן יו"ר המועצה דוד יפרח, וע"פ החוק אי-אפשר לשמש בשני התפקידים כאחד.
לצד עסקנים רשמיים אלו היו עוד עסקנים שפעלו במשך השנים לטובת הכפר, הן כאשר נשאו בתפקידים רשמיים והן כאשר פרשו מתפקידם והמשיכו לעשות בכל כוחם למען הכפר. בין הבולטים שבהם:
הרב זושא וילימובסקי הפרטיזן, שפעל ללא לאות בתוקף תפקידו כמזכיר ועד כפר חב"ד, וגם לאחר שפרש במשך שנים רבות עשה הכל לרווחת תושבי הכפר, הן לצידו של הרב שלמה מיידנצ'יק והן לצידו של הרב מנחם לרר. הרב יונה איידלקופ, שפעל יד ביד עם הרב זושא וילימובסקי והרב שלמה מיידנצ'יק. הרב ברוך גופין, הרב דוד חן, הרב איצ'ה מענדל ליס - מזכיר הכפר, הרב מענדל פוטרפס, הרב משה צבי סגל, הרב אפרים וולף והרב ברק'ה וולף.
בחודש שבט תשע"ו נערכו בכפר חב"ד בחירות לחברי הוועד של כפר חב"ד, ר' שמעון רבינוביץ קיבל את מספר הקולות הגבוה ביותר ובאסיפה שנערכה בערב י' שבט עם תום ספירת הקולות, בנוכחות המרא דאתרא הרב מאיר אשכנזי ובנוכחותו של יושב ראש המועצה דוד יפרח, נבחר הרב רבינוביץ על ידי כל חברי הוועד לשמש כיושב ראש וועד הכפר. בנאום שנשא לאחר מען התחייב לשמור על צביונו הגשמי והרוחני של כפר חב"ד לנחת רוח הרבי.
רבני כפר חב"ד
- הרב שניאור זלמן גרליק רבו הראשון של כפר חב"ד.
- הרב נחום טרבניק חתנו של הרב גרליק.
- הרב מרדכי שמואל אשכנזי. נכדו של אחד ממייסדי כפר חב"ד - הרב אליעזר קרסיק. בתקופת הרב טרבניק, היה הרב אשכנזי מו"צ, ולאחר פטירתו מונה לרבו של כפר חב"ד.
- הרב מאיר אשכנזי - ממלא מקום אביו ברבנות כפר חב"ד מאז פטירתו בשנת תשע"ה.
כפר חב"ד ב'
![](/images/thumb/a/a1/%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%91.jpg/250px-%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%91.jpg)
![]() | ערך מורחב – כפר חב"ד ב' |
כפר חב"ד ב' הוא שמה של קריית החינוך של כפר חב"ד, או "הסמינר" כפי שהוא מכונה בפי תושבי הכפר. קרית החינוך נמצאת במתחם עצמאי הנמצא מחוץ לשטח הכפר ונמצאים בו חטיבת הביניים לבנות, בית הספר התיכון לבנות והמכללה להכשרת מורות "בית רבקה כפר חב"ד" אשר מכשירה מורות וגננות לתואר ראשון. בקרית החינוך לומדות כ 800 תלמידות מכל הארץ.
הקמתו לוותה בקשיים רבים. המייסד הוא הרב שמואל חפר ובהקמה נעזר בר' מענדל פוטרפס, ר' זושא וילימובסקי ור' יונה איידלקופ.
בעקבות הקמת מוסדות החינוך, קמה קהילה סביב המוסדות וכיום מתגוררות שם כמה עשרות משפחות (בעיקר משפחות אנשי הצוות), שהקימו בית כנסת ומקווה טהרה לנשים.
גלריית תמונות
-
כפר חב"ד ב' במבט מהאויר
-
ישיבת תומכי תמימים בתצלום אווירי
-
השכונה החדשה 'בנה ביתך' בצפון כפר חב"ד
-
בנייני המועצה האזורית עמק לוד, וועד כפר חב"ד
- גלריית צילומי אוויר של ישראל ברדוגו
ראו גם
לקריאה נוספת
- אברהם חנוך גליצנשטיין ושמואל חפר, אלבום חב"ד בישראל, תשל"ז.
- שלום דובער לוין, תולדות חב"ד בארץ הקודש, קה"ת, תשמ"ח.
- שמואל קראוס, נשיא וחסיד, תשנ"ט.
- שניאור זלמן ברגר, הפרטיזן, תשס"ה.
- שניאור זלמן ברגר, עבד אברהם אנכי, תשע"ב.
קישורים חיצוניים
- מדיה
- ווידאו של הסוכנות משנת תשכ"א - 1961 מתחנת הרכבת בכפר חב"ד, 12 שנים לאחר קום הכפר - חב"ד און ליין
- חוברת על 'מראות כפר חב"ד' בשנת הכ"פים
- כפר חב"ד בתצלום מהאוויר
- בסרטון חדש: ציורים מכפר חב"ד פרי מכחולו של יחיאל אופנר - באתר
כ"ג אדר תשע"ו
- כתבות היסטוריות
- פלישה באישון לילה סקירה על הקמת כפר חב"ד מתוך הספר עבד אברהם אנכי - חב"ד און ליין
- סקירה על החשמל בכפר חב"ד והגנרטור שהותקן בה עבור שבתות וימים טובים
- שניאור ברגר, תחנת כפר חב"ד סניף וילנה, בתוך שבועון בית משיח אייר תשע"ו