אחרון של פסח: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 14: | שורה 14: | ||
ופירש, שאין הכוונה שענין זה לא היה מקודם לכן, כי אם, שהבעש"ט גילה את הדבר. ועל דרך שקודם הבעש"ט היה סדר העבודה של צדיקים נסתרים, ואחר כך נעשה הדבר בגלוי. וביאר אז, שגם אצל צדיקים נסתרים גופא היה חילוק בין קודם הבעש"ט ולאחרי זה. | ופירש, שאין הכוונה שענין זה לא היה מקודם לכן, כי אם, שהבעש"ט גילה את הדבר. ועל דרך שקודם הבעש"ט היה סדר העבודה של צדיקים נסתרים, ואחר כך נעשה הדבר בגלוי. וביאר אז, שגם אצל צדיקים נסתרים גופא היה חילוק בין קודם הבעש"ט ולאחרי זה. | ||
== סעודת משיח == | ==הלכות ומנהגים== | ||
===להישאר ערים בלילה=== | |||
בלילה זה לא נהגו להישאר ערים כל הלילה כפי המנהג בליל שביעי של פסח, אך יחידי סגולה כן נהגו בזה, דוגמת ר' [[הלל מפאריטש]]. | |||
===הקלות בהידורי החג=== | |||
מפאת הגילוי הנעלה שביום זה, ועל מנת להתאחד עם כלל ישראל, נוהגים באחרון של פסח להקל בחלק מ[[הידורים וחומרות בחג פסח|ההידורים והחומרות המיוחדות שנוהגים בה במשך שאר ימי החג]]. | |||
=== סעודת משיח === | |||
{{ערך מורחב|סעודת משיח}} | {{ערך מורחב|סעודת משיח}} | ||
[[הבעל שם טוב]] הנהיג אשר ביום [[אחרון של פסח]] יערכו [[סעודה שלישית]], ונקראת "[[סעודת משיח]]" מכיוון שברגעים אלו של צאת החג "מאיר גילוי הארת [[משיח]]". בסעודה יאכלו מצות. ב[[תרס"ו]], תיקן הרבי [[הרש"ב]] לשתות גם ארבעה כוסות [[יין]] בעת הסעודה. | [[הבעל שם טוב]] הנהיג אשר ביום [[אחרון של פסח]] יערכו [[סעודה שלישית]], ונקראת "[[סעודת משיח]]" מכיוון שברגעים אלו של צאת החג "מאיר גילוי הארת [[משיח]]". בסעודה יאכלו מצות. ב[[תרס"ו]], תיקן הרבי [[הרש"ב]] לשתות גם ארבעה כוסות [[יין]] בעת הסעודה. | ||
==מאמרי אחרון של פסח== | ==מאמרי אחרון של פסח== |
גרסה מ־02:26, 16 באפריל 2020
![](/images/thumb/a/ac/%D7%A1%D7%A2%D7%95%D7%93%D7%AA_%D7%9E%D7%A9%D7%99%D7%97.jpg/250px-%D7%A1%D7%A2%D7%95%D7%93%D7%AA_%D7%9E%D7%A9%D7%99%D7%97.jpg)
אחרון של פסח הינו יום טוב ביומו האחרון של חג הפסח (חל בחוץ לארץ ביום השמיני של פסח, יום טוב שני של גלויות לחג שביעי של פסח; ובארץ ישראל היום השביעי של פסח הוא היום האחרון). ביום זה מאירה הארת המשיח ואוכלים בו סעודת משיח.
ברכת שהחיינו
הרמב"ם פסק שבחג האחרון של פסח אין מברכים שהחיינו: "כל לילי יום טוב ובליל יום הכפורים אומרים שהחיינו, ובשביעי של פסח אין מברכין שהחיינו מפני שאינו רגל בפני עצמו וכבר בירך על הזמן בתחלת הפסח"[1].
בחסידות מוסבר הטעם לכך, כיון ש"הימים הראשונים דפסח שייכים לגאולת מצרים, והימים האחרונים – שביעי של פסח ואחרון של פסח – לגאולה העתידה, וכמ"ש הצ"צ שמטעם זה אין מברכים שהחיינו בשביעי של פסח, כיון שיום זה שייך לגאולה העתידה, ואין לברך שהחיינו אלא על ענין שנמצא כבר עתה"[2].
גילוי המשיח באחרון של פסח
אדמו"ר הריי"צ אמר[3], שהענין שאחרון של פסח הוא גילוי המשיח, נתגלה על ידי הבעש"ט.
ופירש, שאין הכוונה שענין זה לא היה מקודם לכן, כי אם, שהבעש"ט גילה את הדבר. ועל דרך שקודם הבעש"ט היה סדר העבודה של צדיקים נסתרים, ואחר כך נעשה הדבר בגלוי. וביאר אז, שגם אצל צדיקים נסתרים גופא היה חילוק בין קודם הבעש"ט ולאחרי זה.
הלכות ומנהגים
להישאר ערים בלילה
בלילה זה לא נהגו להישאר ערים כל הלילה כפי המנהג בליל שביעי של פסח, אך יחידי סגולה כן נהגו בזה, דוגמת ר' הלל מפאריטש.
הקלות בהידורי החג
מפאת הגילוי הנעלה שביום זה, ועל מנת להתאחד עם כלל ישראל, נוהגים באחרון של פסח להקל בחלק מההידורים והחומרות המיוחדות שנוהגים בה במשך שאר ימי החג.
סעודת משיח
![]() | ערך מורחב – סעודת משיח |
הבעל שם טוב הנהיג אשר ביום אחרון של פסח יערכו סעודה שלישית, ונקראת "סעודת משיח" מכיוון שברגעים אלו של צאת החג "מאיר גילוי הארת משיח". בסעודה יאכלו מצות. בתרס"ו, תיקן הרבי הרש"ב לשתות גם ארבעה כוסות יין בעת הסעודה.
מאמרי אחרון של פסח
בשנת תרל"א החל אדמו"ר המהר"ש באמירת המשך 'והחרים', באחרון של פסח.
כבר מהשנה הראשונה לנשיאות, החל הרבי לומר בכל שנה מאמר באחרון של פסח מאמר[4], רוב המאמרים[5] פתחו בדיבור המתחיל "והחרים", "והניף ידו על הנהר" וציטוטים נוספים מתוך ההפטרה של אחרון של פסח, המדברת על משיח וגאולה, מתוך מאמרים אלו יוצאת תמונה שלמה מיוחדת על הפטרה זו.
קישורים חיצוניים
- הרב ברוין, [://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw-wpengine.netdna-ssl.com/wp-content/uploads/2016/04/14-04-2020-00-38-32-%D7%9C%D7%95%D7%97-%D7%99%D7%95%D7%9E%D7%99-%D7%A4%D7%A1%D7%97-%D7%AA%D7%A9%D7%A4-%D7%97%D7%9C%D7%A7-%D7%91.pdf לוח הלכה למעשה - ימים אחרונים של חג הפסח] קונטרס לקראת חג הפסח תש"פ
הערות שוליים
- ↑ ההלכות שבת כט, ג.
- ↑ בשיחת אחרון של פסח תשט"ז. התבאר באריכות בלקוטי שיחות חל"ז ע' 14 (ראו כאן - עיבוד שיחה זו).
- ↑ שיחת יום אחרון של פסח תש"ד בתחלתה (ספר השיחות תש"ד ע' 109).
- ↑ השנה האחרונה לעת עתה בה זכינו לשמוע מאמר מהרבי באחרון של פסח, היתה בשנת תשמ"ט, להעיר שתאריך זה הוא הזמן בו אמר הרבי במשך הכי הרבה שנים מאמר.
- ↑ מלבד כמה בודדים שהדיבור המתחיל שלהם היה "כימי צאתך", יש גם כמה מאמרים נוספים שאמר הרבי בשבת הסמוכה הממשיכים את המאמר הקודם.