חיים אשכנזי: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(172 גרסאות ביניים של 45 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | {{מפנה|חיים אשכנזי|אשכנזי (פירושונים)}} | ||
[[ | [[קובץ:חיים אשכנזי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חיים אשכנזי נואם ב'כנס התעוררות' ב[[כפר חב"ד]] ([[ניסן]] [[תשס"ח]])]] | ||
[[ | [[הרב]] '''חיים אשכנזי''' ([[כ"ג אייר]] [[תש"ט]] - [[י"ג ניסן]] [[תש"ע]]) היה רבה של קהילת [[חב"ד]] ב[[תל אביב]], [[משגיח]] ו[[משפיע]] ב[[ישיבות חב"ד]] [[תומכי תמימים לוד|לוד]] ו[[תומכי תמימים אור יהודה|אור יהודה]] וחבר ב[[אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]]. לרב אשכנזי היה טור ב[[שבועון בית משיח]]. | ||
== | ==תולדות חיים== | ||
הרב חיים נולד ביום [[כ"ג | [[קובץ:משפחת חיים אשכנזי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חיים אשכנזי (מימין) עם משפחתו, בבית אביו, הרב [[משה אשכנזי]]]] | ||
[[קובץ:חיים אשכנזי - מבצע חנוכה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב אשכנזי בפעילות [[מבצע חנוכה]] ב[[תל אביב]] ([[טבת]] [[תשס"ט]])]] | |||
[[קובץ:499511.jpg|ממוזער|שמאל|250px|הרב אשכנזי בפעילות מטעם [[אגו"ח]] במשרדי הממשלה ([[טבת]] [[תש"ע]])]] | |||
הרב חיים אשכנזי נולד ביום [[כ"ג באייר]] שנת [[תש"ט]] לרב [[משה אשכנזי|משה]] ומרת [[דבורה אשכנזי|דבורה]] אשכנזי, ב[[תל אביב]]. בילדותו למד ב'חדר' [[בני תמימים תל אביב]]. בשנת [[תשי"ח]], על פי הוראת [[הרבי]], הגרה משפחתו לעיר ריאו-דה-ז'נרו שב[[ברזיל]], שם למד ב'חדר' שאביו הקים עבוד היהודים הבודדים שגרו שם. בתחילת שנת [[תש"כ]] חזר הרב חיים אשכנזי לבדו ל[[ארץ ישראל]] והתגורר אצל סבו הרב [[אליעזר קרסיק]] שהיה רב קהילת חב"ד בתל אביב. באותה תקופה למד ב'חדר' חב"ד בלוד. | |||
בשנת [[תשכ" | בשנת [[תשכ"ב]] נכנס הרב אשכנזי ללמוד בישיבת [[אחי תמימים ראשון לציון]] אצל ה[[משפיע]] הרב [[חיים שאול ברוק]] שעד סוף ימיו ראה בו מורו ורבו. בשנת [[תשכ"ה]] המשיך ל[[ישיבה גדולה]] ב[[תומכי תמימים כפר חב"ד]], שם אף למד בקביעות במשך תקופה עם הרב [[שניאור זלמן גרליק]], רבה הראשון של [[כפר חב"ד]]. בשנת [[תשכ"ח]] כאשר כל בני כתתו נסעו לשנת ה[[קבוצה]] ב-[[770]], נשאר שנה נוספת בארץ וביצע שליחות בישיבת [[ישיבה גדולה תורת אמת|תורת אמת]] ב[[ירושלים]], זאת על פי בקשת ה[[רבי]] שבחורים ילכו לחזק את הישיבה. לקראת [[חג הפסח]] שנת [[תשכ"ט]] נסע לשנת ה[[קבוצה]] עד לחג הפסח שנת [[תש"ל]]. בסיום שנת ה'[[קבוצה]]' חזר שוב, עם קבוצת [[שלוחים]], לישיבת 'תורת אמת'. לפני נסיעתם לשליחות, נכנסה הקבוצה ל'יחידות' אצל הרבי. בישיבת [[ישיבה גדולה תורת אמת|תורת אמת]] למד אצל הרב [[אברהם הרש כהן]] ואצל ה[[משפיע]] הרב [[שמואל אלעזר הלפרין]] ובמקביל היה שותף בפעילות החב"דית בירושלים; בשיעורי [[תניא]] בישיבות ובישיבת ערב, פעילויות שקרבו הרבה בחורים ל[[רבי]] ול[[חב"ד]] בתקופה ההיא. | ||
לאחר | בקיץ [[תשל"ב]] בא בקשרי שידוכים עם מרת ברוריה (לבית שיינר) וחתונתם נערכה לאחר עשרה חודשים, ביום [[י"ח באדר ב']] [[תשל"ג]]. בזמן שבין השידוך לחתונה, היה הרב אשכנזי מהראשונים שנסעו מהארץ לעשות את תקופת הכנה לחתונה אצל הרבי. אביו, הרב [[משה אשכנזי]], שאל את הרבי ב[[יחידות]]: האם אין בעיה בהמתנה הארוכה (קרוב לשנה) בין סגירת השידוך לחתונה? ענה הרבי: "אצל בחור חסידי, זה לא מזיק"{{הערה|בלשונו של [[הרבי]] ב[[אידיש]]: "ביי חסידישע בחורים שאט נישט".}}. בתקופה שהותו ב-770 לפני חתונתו [[סמיכה|הוסמך לרבנות]] על ידי ראש ישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] ב-[[770]], הרב [[ישראל יצחק פיקרסקי]]{{הערה|במהלך ה[[יחידות]] של זוגתו, דיבר [[הרבי]] אודות תפקיד בעלה בישיבה. באמצע חייך הרבי ואמר: "לבעלך יש הרי [[סמיכה לרבנות]]". כששמע על כך הרב אשכנזי, אמר שהוא חושש שיבוא יום שבו יצטרך לשמש ב[[רב|רבנות]].}}. | ||
עד [[ | לאחר נישואיו למד תקופה קצרה ב[[כולל]] בעיר [[לוד]] ולאחר מכן החל ללמוד ולשמש את הרב [[שניאור זלמן גרליק]] עד לפטירתו. במקביל החל גם לשמש כמגיד שיעור לגמרא [[גירסא]] בישיבת [[תומכי תמימים לוד]] ועם הזמן נכנס לעבוד בישיבה כל היום. כשפתחה הישיבה בלוד מחלקת 'מתיבתא' עבור בחורים מתקשים, עבר לנהל אותה, בברכת הרבי. כעבור תקופה נסגרה ה'מתיבתא' והרב אשכנזי מונה ל[[משגיח]] ראשי בישיבה{{הערה|על תפקיד ההשגחה קיבל הרב אשכנזי מענה מהרבי: "לשאול ידידים ולהחליט לפי שינויים שיהיו".}}, תפקיד בו כיהן כחמש עשרה שנה, במהלכה עברו דרכו אלפי תלמידים. | ||
הרב אשכנזי היה מי שקבע שבחור חסידי צריך להיות בישיבה גם ראש השנה שבועות וכו' לפי כללי תומכי תמימים של הרבי הרש"ב. | |||
בשנות כהונתו כמשגיח, התייחד במסירותו לתלמידים והבנה לרוחם. הוא היה לוקח באופן אישי את מצבם ודאג לצרכם. בלילי שבת היה מוסר שיחה לתלמידים, בנושאים שהיו צריכים חיזוק וביום השבת היה מתוועד ארוכות. היה מארגן באופן עצמאי מבצעי עידוד לתלמידיו וכן היה עושה כל הנדרש לטובת הבחורים, גם אם היה זה שלא לפי כבודו. | |||
בשנת [[תשמ"א]], שהייתה [[שנת הקהל]], הגיעו אורחים רבים ל[[חודש תשרי]] ב-[[770]] והתורות ל[[יחידות]] היו ארוכים מאוד. הרב אשכנזי ארגן שיכנסו ל[[יחידות]] בקבוצות (בשנה שלאחר מכן כבר הודיע הרבי באופן רשמי שיהיו רק יחידויות כלליות). | |||
בשנת [[תשמ"ט]], עקב בעיות בריאותיות ולאחר התייעצות עם ידידים{{הערה|בהתאם לתשובת הרבי לפני כניסתו לתפקיד.}}, הפסיק עם תפקיד ההשגחה והתמקד בעיקר בהשפעה כשבמקביל היה גם משפיע ו'משיב' בישיבה, בשנת [[תנש"א]] החל לעבוד כמחנך בתלמוד תורה חב"ד בלוד. תחילה את כיתה ה' ולאחר מכן את כיתה ח' בה כיהן כמחנך עד פטירתו. | |||
בשנותיו האחרונות עבר לשמש כ[[משפיע]] בישיבת [[תומכי תמימים אור יהודה]] ו[[משפיע]] קהילות חב"ד ב[[רעננה]] ו[[כפר סבא]]. | |||
לאחר פטירתו מצאו בני משפחתו מחברות עם מאמרים רבים שהכין לפירסום במסגרת [[שבועון בית משיח]]. | הרב אשכנזי היה נמנע מלשבת בבמות נשיאות וכדומה ובמשך שנים נמנע מלנאום ולהתוועד מחוץ לישיבה. לאחר [[ג' בתמוז]] [[תשנ"ד]], בעקבות הצורך לחיזוק האמונה ברבי כ[[מלך המשיח]], החל להתוועד ולחזק בכל מקום שהתבקש, גם כשהדבר היה כרוך בקשיים מצידו. בעקבות כך, החל גם לכתוב כתבות המבוססת על מה שראה ושמע מזקני החסידים שהכיר, אלה התפרסמו ב[[שבועון בית משיח]]. | ||
==איש חסד== | |||
מעבר לתפקידו החינוכי ולדמות החינוכית שהקרין, ניחן גם בלב גדול ורגיש, וכאשר ראה במצוקתם של אנשים יחידים או רבים לא יכל לעמוד מנגד, וכך הקים בחב"ד כמה מפעלים, שמסייעים לאנ"ש עד היום. | |||
כשהיו בישיבה בחורים מבתים נזקקים, תמיד ניסה לעזור. | |||
כאשר בחור לא יכול היה לאכול בביתו בשבת חופשה (מטעמי כשרות וכדומה), היה -יחד עם רעייתו- מבשל לבחור סעודות שבת מוכנות לקחת איתו לשבת, וכן היה מזמין בחורים כאלו להתארח בביתו בחג הפסח, שבו קשה יותר להתמודד בבית שאינו שומר כשרות כראוי. מסופר שכאשר שראה פעם בשיכון חב"ד בלוד בחור יתום מאנ"ש מסתובב ברחוב והתברר שהבחור לא התקבל לישיבה גדולה, דיבר עם גיסו הרב יוסף יצחק וילשאנסקי שיקבלו, וטיפס במדרגות לקומה רביעית, דיבר עם אמו של הבחור ונתן לו כסף לנסיעה ולדמי כיס ושלחו לישיבה בצפת. כשהיה רואה אדם חדש בבית הכנסת היה מברר האם יש לו היכן לאכול והיה מזמין אותו, כך התארחו אצלו במשך השנים והפכו לאורחים קבועים טיפוסים שאנשים חששו להסתכל לעברם. | |||
בתחילת שנות המ"מים (שנות השמונים) בהיותו [[משגיח]] זיהה מצוקה אצל חלק מתלמידיו לממן רכישת מצות, מבלי לחשוב פעמיים רכש כמות של מצות ומכרם בסבסוד לתלמידים נצרכים. שנה לאחר מכן ביקשו אנשים נוספים לרכוש מצות בזול, וכך קם מפעל מכירת המצות בזול (שכיום מתנהל על ידי כולל חב"ד). הרב אשכנזי קנה מצות בכמות שהחלה בתחילה בחצי טון מצות והגיעה בשיא לכמות של תשע טון. מכריו היו בטוחים שהוא מרויח כסף על כך, אך האמת הייתה שאת עלויות ההובלה, האיחסון והמכירה ספג בעצמו. לפעמים אף סיבסד סכום מסויים מעלות המצות כדי שלאנ"ש יהיו מצות לחג הפסח במחיר זול. | |||
בשנת [[תש"נ]] או [[תנש"א]] שצורכי אנ"ש גדלו והעלויות יחד איתם, לקח על עצמו כולל חב"ד בראשות הרב שלום דוכמן ובתיווכו של בן דודו - הרב יוסף יצחק חיטריק את ניהול ועלות מכירת המצות. | |||
הקשר עם כולל חב"ד עזר לרב אשכנזי להגשים יעדים נוספים, וכך, בעזרתו של כולל חב"ד, החלו כ-5 שנים של מכירת נעליים לאנ"ש במחיר מוזל. הרב אשכנזי היה נוסע לבתי חרושת ורוכש נעליים וסוחב אותם באוטובוסים על מנת להקל על אנ"ש את הוצאות המחיה. | |||
מפעל נוסף אותו פתח הרב אשכנזי ונמשך עד היום, הוא מפעל למכירת מכשירי כתיבה בהוזלה על ידי כולל חב"ד בתקופת בין הזמנים שבקיץ. ההתחלה הייתה עם חברת מירם ולאחריה עם חברת ארטא עד להתייצבות של המכירות במתכונתם כיום. | |||
פרוייקטים נוספים של הרב אשכנזי: מכירת מוצרי [[נורה חשמלית|חשמל]] בהוזלה לחתנים וכלות, קייטרינג מוזל לחתונות, למשפחות שיסכימו לתקנון מיוחד לשמחות, ועוד. פרוייקטים אלו לא יצאו לפועל. | |||
כל הפעולות נעשו בשיתוף כולל חב"ד בראשות הרב דוכמן ובסיועו של הרב יוסף יצחק חיטריק. | |||
בסוף שנות הממי"ם (סוף שנות השמונים) נכנסה ישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] לחובות עצומים היות ולא שולמו משכורות לעובדים במשך תקופה ממושכת. בתקופה זו ניהל גמ"ח עבור עובדי הישיבה שאותו הקים אביו, הרב [[משה אשכנזי]] | |||
כשראה ש"אין הקומץ משביע את הארי" ובעיקר לקראת חגי [[תשרי]] ופסח, לקח על עצמו הלוואות גדולות מגופים ומאנשים פרטיים כשהוא משעבד את כל מה שבאפשרותו וכך היה מגיע לפני החגים לישיבה ולתלמוד תורה בלוד עם סכומי כסף גדולים ומחלק גמ"חים לצוות. | |||
==רבנות בתל אביב== | |||
[[קובץ:חיים אשכנזי הכתרה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב אשכנזי נואם בטקס הכתרתו כרב קהילת חב"ד ב[[תל אביב]] ([[שבט]] [[תשס"ז]])]] | |||
בשנות חייה האחרונות של אימו מרת [[דבורה אשכנזי]], החל להגיע בקביעות לשבתות לתל אביב ולהתוועד במקום. בשנת [[תשס"ה]], לאחר פטירת אימו, עבר לגור בקביעות בתל אביב. | |||
ביום [[כ"ג בטבת]] שנת [[תשס"ז]], נפטר אביו הרב [[משה אשכנזי]], שהיה רב קהילת חב"ד בתל אביב, חבר [[אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]] וחבר הנהלת ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בארץ הקודש - תפקידים אותם קיבל בירושה, על פי הוראת הרבי, מחמיו הרב [[אליעזר קרסיק]]. בעקבות פטירתו ועל פי בקשתו, מונה בנו, הרב חיים אשכנזי, לממלא מקומו ברבנות ובשאר תפקידיו. | |||
במעמד ההכתרה שהתקיים ב[[חודש שבט]] [[תשס"ז]] השתתפו; הרב בועז סגל - גבאי [[בית כנסת מרכז חב"ד תל אביב (נחלת בנימין)|בית הכנסת שברחוב נחלת בנימין]] חב"ד בתל אביב; הרב [[שלום בער בוטמן]] - [[משפיע]] [[בית כנסת מרכז חב"ד תל אביב (נחלת בנימין)|בית הכנסת]] - אשר הודיע על החלטת מתפללי [[בית הכנסת]] למנות את הרב אשכנזי כממלא מקום אביו והגיש לו את כתב ההכתרה כשהוא חתום על ידי מתפללי בית הכנסת; אחיו, הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] - רבה של [[כפר חב"ד]]; הרב [[יוסף שמואל גרליצקי]] - [[שליח]] [[הרבי]] בתל אביב; הרב [[יוסף יצחק וילשנסקי]] - שליח הרבי וראש ישיבת [[חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת]] והרב [[יוסף גינזבורג]] - ראש ישיבת חב"ד ב[[רמת אביב]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=26546 מעמד ההכתרה של הרב אשכנזי לרב קהילת חב"ד בתל אביב] {{אינפו}}}}. | |||
במהלך כהונתו כרב בית הכנסת, עשה רבות יחד עם ה[[משפיע]] הרב [[שלום בער בוטמן]], להפצת תורת היהדות והחסידות במקום. | |||
לאחר פטירתו של הרב חיים אשכנזי, ממלא את מקומו חתנו הרב [[שלמה הלפרן]]. | |||
==פטירתו== | |||
[[קובץ:הרב חיים אשכנזי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונתו האחרונה של הרב אשכנזי (משמאל) ב[[קידוש לבנה]] במוצאי שבת אחדות, מספר שעות לפני פטירתו]] | |||
הרב אשכנזי נפטר באור ליום [[י"ג בניסן]] שנת [[תש"ע]]. היה זה כששהה בביתו לאחר שחזר מ"[[את"ה המרכזי #מפעילות הארגון בעולם|שבת אחדות]]" (התשיעית) לתלמידי ה[[תמימים]] שהתקיימה ביישוב גבעת ושינגטון לקראת [[י"א בניסן]]. במהלך השבת אף התוועד רבות ונאם. מסע ההלוויה יצא מביתו ברחוב שדרות' רוטשילד 82 בתל אביב, עבר דרך [[בית הכנסת]] חב"ד "נחלת בנימין" בתל אביב, בו כיהן כרב, המשיך לשיכון חב"ד בלוד והסתיים ב'[[הר המנוחות]]' ב[[ירושלים]], שם מנוחתו כבוד{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=53913 הלויית הרב חיים אשכנזי] {{אינפו}}}}. | |||
לאחר פטירתו מצאו בני משפחתו מחברות עם מאמרים רבים שהכין לפירסום במסגרת [[שבועון בית משיח]] והם התפרסמו מידי שבוע במשך כשנה וחצי. | |||
==ספריו== | |||
*'''מבט חסידי לחיים''' | |||
חלק א' - במעגל השנה, | |||
חלק ב' - בין חסיד לקונו, | |||
חלק ג' - בין חסיד לרבו ובין חסיד לרעהו. | |||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
;אחיו: | |||
*הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] | * הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] - רבו הקודם של [[כפר חב"ד]] | ||
*הרב [[נתן אשכנזי]] | * הרב [[נתן אשכנזי]] - [[חזן]] ו[[שו"ב]], [[כפר חב"ד]] | ||
;גיסיו: | |||
*הרב [[יוסף יצחק | * הרב [[יוסף יצחק וילשנסקי]] - ראש ישיבות [[חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת]] ו[[חסידי חב"ד ליובאוויטש חיפה|חיפה]] | ||
*הרב [[נחמן יוסף טברסקי]] | * הרב [[נחמן יוסף טברסקי]] - [[ר"מ]] בישיבת [[אהלי תורה]], [[קראון הייטס]] | ||
;בניו: | |||
*הרב מנחם מענדל אשכנזי | * הרב מנחם מענדל אשכנזי - [[משגיח]] כשרות בכפר חב"ד ובצפריה. | ||
*ר' מאיר אשכנזי, | * ר' מאיר אשכנזי - עסקן חב"די, סמנכ"ל מד"א-הצלה דרום ועוסק בהפצת ספרי חב"ד [[נחלת הר חב"ד]]. | ||
*ר' ישראל יעקב אשכנזי | * ר' ישראל יעקב אשכנזי - [[צפת]]. | ||
*הרב אליעזר אשכנזי | * הרב אליעזר אשכנזי - [[משפיע]] ב[[ישיבת חנוך לנער]] חב"ד [[צפת]]. | ||
* | * ר' שניאור זלמן אשכנזי - לוד. | ||
* | * ר' יוסף יצחק אשכנזי - חריש. | ||
;בנותיו: | |||
* מרת לאה אשת הרב [[שלמה הלפרן]] - ממלא מקום חמיו כרב קהילת חב"ד ב[[תל אביב]] ורב [[אתר חב"ד בישראל]]. | |||
* מרת חנה אשת הרב [[אריה לייב כהן]] - ר"מ בישיבת [[תומכי תמימים נתניה]]. | |||
* מרת נחמה דינה אשת הרב [[ארי קדם]] - [[ר"מ]] בישיבת [[תומכי תמימים לוד]] ועורך עלון [[הגאולה מעניין ועכשווי (עלון)|הגאולה מענין ועכשווי]]. | |||
* מרת טויבע ליבע אשת הרב מאיר טרגר - [[משגיח]] ו[[משפיע]] בישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת. | |||
* מרת מנוחה רחל אשת הרב יצחק נחמן זקס - [[משפיע]] ב[[ישיבת חנוך לנער]] חב"ד [[צפת]]. | |||
''' | == קישורים חיצוניים == | ||
;ספריו (מבט חסידי לחיים) | |||
*הרב | *[https://chabadshop.com/products/%D7%9E%D7%91%D7%98-%D7%97%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%99-%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D?_pos=1&_sid=ab7a1f94e&_ss=r חלק א' - במעגל השנה] | ||
* | *[https://chabadshop.com/products/%D7%9E%D7%91%D7%98-%D7%97%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%99-%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D?variant=31925117485142 חלק ב' - בין חסיד לקונו] | ||
* | *[https://chabadshop.com/products/%D7%9E%D7%91%D7%98-%D7%97%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%99-%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%97%D7%9C%D7%A7-%D7%92 חלק ג' - בין חסיד לרבו ובין חסיד לרעהו] | ||
* | *'''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2023/08/17-08-2023-16-00-54-%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%94-1.pdf חיים של חשבון]''', התוועדויות חסידיות בנושא [[חשבון נפש]] {{PDF}}{{אינפו}} | ||
;וידאו | |||
*[https://drive.google.com/video/captions/edit?id=1sf_sI76b4qQcsuk9iRt7a68qCFa0Nxdl נאומו של הרב חיים אשכנזי] י' שבט תשס"ז. | |||
*[http://sites.google.com/site/bookoftanya/tanya-2 שיעורי תניא עם הרב חיים אשכנזי]{{וידאו}} | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=54688 הרב אשכנזי בכנס המנהלים תשס"ט]{{וידאו}} | |||
*[http://chabad.info/newvideo/video.php?id=1940 "צוואתו" למנהלי מוסדות חב"ד (כנס המנהלים - סיוון תש"ע)]{{וידאו}} | |||
;אודיו | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=songs_he#main3 שיעורים של הרב אשכנזי בספר התניא ובספר המאמרים (מדור 'חסידות')]{{שמע}} | |||
;שונות | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=28874 פרקי זכרונות מהרב אשכנזי] - מתוך ראיון ב{{שבועון בית משיח}}. | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/images/notimage/59559_he_1.pdf לקט מאמרים מהרב אשכנזי בנושא 'רבי']{{PDF}} | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=54077 כתבה בעיתון 'המבשר' לאחר פטירתו] {{תמונה}} {{חב"ד אינפו}} | |||
*[https://chabad.info/magazine/1096376/ עד היכן השכל ומהיכן האמונה?] מתוך פרויקט ג' תמוז של אתר חב"ד {{אינפו}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:חסידים | |||
[[קטגוריה:חברי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש | {{מיון רגיל:אשכנזי, חיים}} | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:חברי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]] | |||
[[קטגוריה:רבני חב"ד בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | |||
[[קטגוריה:משפיעים בישיבות]] | |||
[[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | |||
[[קטגוריה:מלמדים בתלמוד תורה]] | |||
[[קטגוריה:אישים בתל אביב]] | |||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בהר המנוחות]] | |||
[[קטגוריה:בוגרי אחי תמימים ראשון לציון]] | |||
[[קטגוריה:קבוצה תשכ"ט]] | |||
[[קטגוריה:משפחת אשכנזי]] | |||
[[קטגוריה:צוות תומכי תמימים לוד]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תש"ט]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ע]] | |||
[[קטגוריה:רבני בתי כנסת]] | |||
[[קטגוריה:צוות תלמוד תורה חב"ד לוד]] |
גרסה אחרונה מ־22:13, 24 ביוני 2024
המונח "חיים אשכנזי" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אשכנזי (פירושונים).
![](/images/thumb/1/19/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg/250px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg)
הרב חיים אשכנזי (כ"ג אייר תש"ט - י"ג ניסן תש"ע) היה רבה של קהילת חב"ד בתל אביב, משגיח ומשפיע בישיבות חב"ד לוד ואור יהודה וחבר באגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש. לרב אשכנזי היה טור בשבועון בית משיח.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/2/2c/%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg)
![](/images/thumb/8/8a/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99_-_%D7%9E%D7%91%D7%A6%D7%A2_%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94.jpg/250px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99_-_%D7%9E%D7%91%D7%A6%D7%A2_%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94.jpg)
![](/images/thumb/0/08/499511.jpg/250px-499511.jpg)
הרב חיים אשכנזי נולד ביום כ"ג באייר שנת תש"ט לרב משה ומרת דבורה אשכנזי, בתל אביב. בילדותו למד ב'חדר' בני תמימים תל אביב. בשנת תשי"ח, על פי הוראת הרבי, הגרה משפחתו לעיר ריאו-דה-ז'נרו שבברזיל, שם למד ב'חדר' שאביו הקים עבוד היהודים הבודדים שגרו שם. בתחילת שנת תש"כ חזר הרב חיים אשכנזי לבדו לארץ ישראל והתגורר אצל סבו הרב אליעזר קרסיק שהיה רב קהילת חב"ד בתל אביב. באותה תקופה למד ב'חדר' חב"ד בלוד.
בשנת תשכ"ב נכנס הרב אשכנזי ללמוד בישיבת אחי תמימים ראשון לציון אצל המשפיע הרב חיים שאול ברוק שעד סוף ימיו ראה בו מורו ורבו. בשנת תשכ"ה המשיך לישיבה גדולה בתומכי תמימים כפר חב"ד, שם אף למד בקביעות במשך תקופה עם הרב שניאור זלמן גרליק, רבה הראשון של כפר חב"ד. בשנת תשכ"ח כאשר כל בני כתתו נסעו לשנת הקבוצה ב-770, נשאר שנה נוספת בארץ וביצע שליחות בישיבת תורת אמת בירושלים, זאת על פי בקשת הרבי שבחורים ילכו לחזק את הישיבה. לקראת חג הפסח שנת תשכ"ט נסע לשנת הקבוצה עד לחג הפסח שנת תש"ל. בסיום שנת ה'קבוצה' חזר שוב, עם קבוצת שלוחים, לישיבת 'תורת אמת'. לפני נסיעתם לשליחות, נכנסה הקבוצה ל'יחידות' אצל הרבי. בישיבת תורת אמת למד אצל הרב אברהם הרש כהן ואצל המשפיע הרב שמואל אלעזר הלפרין ובמקביל היה שותף בפעילות החב"דית בירושלים; בשיעורי תניא בישיבות ובישיבת ערב, פעילויות שקרבו הרבה בחורים לרבי ולחב"ד בתקופה ההיא.
בקיץ תשל"ב בא בקשרי שידוכים עם מרת ברוריה (לבית שיינר) וחתונתם נערכה לאחר עשרה חודשים, ביום י"ח באדר ב' תשל"ג. בזמן שבין השידוך לחתונה, היה הרב אשכנזי מהראשונים שנסעו מהארץ לעשות את תקופת הכנה לחתונה אצל הרבי. אביו, הרב משה אשכנזי, שאל את הרבי ביחידות: האם אין בעיה בהמתנה הארוכה (קרוב לשנה) בין סגירת השידוך לחתונה? ענה הרבי: "אצל בחור חסידי, זה לא מזיק"[1]. בתקופה שהותו ב-770 לפני חתונתו הוסמך לרבנות על ידי ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770, הרב ישראל יצחק פיקרסקי[2].
לאחר נישואיו למד תקופה קצרה בכולל בעיר לוד ולאחר מכן החל ללמוד ולשמש את הרב שניאור זלמן גרליק עד לפטירתו. במקביל החל גם לשמש כמגיד שיעור לגמרא גירסא בישיבת תומכי תמימים לוד ועם הזמן נכנס לעבוד בישיבה כל היום. כשפתחה הישיבה בלוד מחלקת 'מתיבתא' עבור בחורים מתקשים, עבר לנהל אותה, בברכת הרבי. כעבור תקופה נסגרה ה'מתיבתא' והרב אשכנזי מונה למשגיח ראשי בישיבה[3], תפקיד בו כיהן כחמש עשרה שנה, במהלכה עברו דרכו אלפי תלמידים. הרב אשכנזי היה מי שקבע שבחור חסידי צריך להיות בישיבה גם ראש השנה שבועות וכו' לפי כללי תומכי תמימים של הרבי הרש"ב. בשנות כהונתו כמשגיח, התייחד במסירותו לתלמידים והבנה לרוחם. הוא היה לוקח באופן אישי את מצבם ודאג לצרכם. בלילי שבת היה מוסר שיחה לתלמידים, בנושאים שהיו צריכים חיזוק וביום השבת היה מתוועד ארוכות. היה מארגן באופן עצמאי מבצעי עידוד לתלמידיו וכן היה עושה כל הנדרש לטובת הבחורים, גם אם היה זה שלא לפי כבודו.
בשנת תשמ"א, שהייתה שנת הקהל, הגיעו אורחים רבים לחודש תשרי ב-770 והתורות ליחידות היו ארוכים מאוד. הרב אשכנזי ארגן שיכנסו ליחידות בקבוצות (בשנה שלאחר מכן כבר הודיע הרבי באופן רשמי שיהיו רק יחידויות כלליות).
בשנת תשמ"ט, עקב בעיות בריאותיות ולאחר התייעצות עם ידידים[4], הפסיק עם תפקיד ההשגחה והתמקד בעיקר בהשפעה כשבמקביל היה גם משפיע ו'משיב' בישיבה, בשנת תנש"א החל לעבוד כמחנך בתלמוד תורה חב"ד בלוד. תחילה את כיתה ה' ולאחר מכן את כיתה ח' בה כיהן כמחנך עד פטירתו.
בשנותיו האחרונות עבר לשמש כמשפיע בישיבת תומכי תמימים אור יהודה ומשפיע קהילות חב"ד ברעננה וכפר סבא.
הרב אשכנזי היה נמנע מלשבת בבמות נשיאות וכדומה ובמשך שנים נמנע מלנאום ולהתוועד מחוץ לישיבה. לאחר ג' בתמוז תשנ"ד, בעקבות הצורך לחיזוק האמונה ברבי כמלך המשיח, החל להתוועד ולחזק בכל מקום שהתבקש, גם כשהדבר היה כרוך בקשיים מצידו. בעקבות כך, החל גם לכתוב כתבות המבוססת על מה שראה ושמע מזקני החסידים שהכיר, אלה התפרסמו בשבועון בית משיח.
איש חסד[עריכה | עריכת קוד מקור]
מעבר לתפקידו החינוכי ולדמות החינוכית שהקרין, ניחן גם בלב גדול ורגיש, וכאשר ראה במצוקתם של אנשים יחידים או רבים לא יכל לעמוד מנגד, וכך הקים בחב"ד כמה מפעלים, שמסייעים לאנ"ש עד היום.
כשהיו בישיבה בחורים מבתים נזקקים, תמיד ניסה לעזור. כאשר בחור לא יכול היה לאכול בביתו בשבת חופשה (מטעמי כשרות וכדומה), היה -יחד עם רעייתו- מבשל לבחור סעודות שבת מוכנות לקחת איתו לשבת, וכן היה מזמין בחורים כאלו להתארח בביתו בחג הפסח, שבו קשה יותר להתמודד בבית שאינו שומר כשרות כראוי. מסופר שכאשר שראה פעם בשיכון חב"ד בלוד בחור יתום מאנ"ש מסתובב ברחוב והתברר שהבחור לא התקבל לישיבה גדולה, דיבר עם גיסו הרב יוסף יצחק וילשאנסקי שיקבלו, וטיפס במדרגות לקומה רביעית, דיבר עם אמו של הבחור ונתן לו כסף לנסיעה ולדמי כיס ושלחו לישיבה בצפת. כשהיה רואה אדם חדש בבית הכנסת היה מברר האם יש לו היכן לאכול והיה מזמין אותו, כך התארחו אצלו במשך השנים והפכו לאורחים קבועים טיפוסים שאנשים חששו להסתכל לעברם.
בתחילת שנות המ"מים (שנות השמונים) בהיותו משגיח זיהה מצוקה אצל חלק מתלמידיו לממן רכישת מצות, מבלי לחשוב פעמיים רכש כמות של מצות ומכרם בסבסוד לתלמידים נצרכים. שנה לאחר מכן ביקשו אנשים נוספים לרכוש מצות בזול, וכך קם מפעל מכירת המצות בזול (שכיום מתנהל על ידי כולל חב"ד). הרב אשכנזי קנה מצות בכמות שהחלה בתחילה בחצי טון מצות והגיעה בשיא לכמות של תשע טון. מכריו היו בטוחים שהוא מרויח כסף על כך, אך האמת הייתה שאת עלויות ההובלה, האיחסון והמכירה ספג בעצמו. לפעמים אף סיבסד סכום מסויים מעלות המצות כדי שלאנ"ש יהיו מצות לחג הפסח במחיר זול. בשנת תש"נ או תנש"א שצורכי אנ"ש גדלו והעלויות יחד איתם, לקח על עצמו כולל חב"ד בראשות הרב שלום דוכמן ובתיווכו של בן דודו - הרב יוסף יצחק חיטריק את ניהול ועלות מכירת המצות.
הקשר עם כולל חב"ד עזר לרב אשכנזי להגשים יעדים נוספים, וכך, בעזרתו של כולל חב"ד, החלו כ-5 שנים של מכירת נעליים לאנ"ש במחיר מוזל. הרב אשכנזי היה נוסע לבתי חרושת ורוכש נעליים וסוחב אותם באוטובוסים על מנת להקל על אנ"ש את הוצאות המחיה. מפעל נוסף אותו פתח הרב אשכנזי ונמשך עד היום, הוא מפעל למכירת מכשירי כתיבה בהוזלה על ידי כולל חב"ד בתקופת בין הזמנים שבקיץ. ההתחלה הייתה עם חברת מירם ולאחריה עם חברת ארטא עד להתייצבות של המכירות במתכונתם כיום. פרוייקטים נוספים של הרב אשכנזי: מכירת מוצרי חשמל בהוזלה לחתנים וכלות, קייטרינג מוזל לחתונות, למשפחות שיסכימו לתקנון מיוחד לשמחות, ועוד. פרוייקטים אלו לא יצאו לפועל.
כל הפעולות נעשו בשיתוף כולל חב"ד בראשות הרב דוכמן ובסיועו של הרב יוסף יצחק חיטריק.
בסוף שנות הממי"ם (סוף שנות השמונים) נכנסה ישיבת תומכי תמימים המרכזית לחובות עצומים היות ולא שולמו משכורות לעובדים במשך תקופה ממושכת. בתקופה זו ניהל גמ"ח עבור עובדי הישיבה שאותו הקים אביו, הרב משה אשכנזי
כשראה ש"אין הקומץ משביע את הארי" ובעיקר לקראת חגי תשרי ופסח, לקח על עצמו הלוואות גדולות מגופים ומאנשים פרטיים כשהוא משעבד את כל מה שבאפשרותו וכך היה מגיע לפני החגים לישיבה ולתלמוד תורה בלוד עם סכומי כסף גדולים ומחלק גמ"חים לצוות.
רבנות בתל אביב[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/3/3c/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99_%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%A8%D7%94.jpg/250px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99_%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%A8%D7%94.jpg)
בשנות חייה האחרונות של אימו מרת דבורה אשכנזי, החל להגיע בקביעות לשבתות לתל אביב ולהתוועד במקום. בשנת תשס"ה, לאחר פטירת אימו, עבר לגור בקביעות בתל אביב.
ביום כ"ג בטבת שנת תשס"ז, נפטר אביו הרב משה אשכנזי, שהיה רב קהילת חב"ד בתל אביב, חבר אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש וחבר הנהלת ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בארץ הקודש - תפקידים אותם קיבל בירושה, על פי הוראת הרבי, מחמיו הרב אליעזר קרסיק. בעקבות פטירתו ועל פי בקשתו, מונה בנו, הרב חיים אשכנזי, לממלא מקומו ברבנות ובשאר תפקידיו.
במעמד ההכתרה שהתקיים בחודש שבט תשס"ז השתתפו; הרב בועז סגל - גבאי בית הכנסת שברחוב נחלת בנימין חב"ד בתל אביב; הרב שלום בער בוטמן - משפיע בית הכנסת - אשר הודיע על החלטת מתפללי בית הכנסת למנות את הרב אשכנזי כממלא מקום אביו והגיש לו את כתב ההכתרה כשהוא חתום על ידי מתפללי בית הכנסת; אחיו, הרב מרדכי שמואל אשכנזי - רבה של כפר חב"ד; הרב יוסף שמואל גרליצקי - שליח הרבי בתל אביב; הרב יוסף יצחק וילשנסקי - שליח הרבי וראש ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת והרב יוסף גינזבורג - ראש ישיבת חב"ד ברמת אביב[5].
במהלך כהונתו כרב בית הכנסת, עשה רבות יחד עם המשפיע הרב שלום בער בוטמן, להפצת תורת היהדות והחסידות במקום.
לאחר פטירתו של הרב חיים אשכנזי, ממלא את מקומו חתנו הרב שלמה הלפרן.
פטירתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/d/dc/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg)
הרב אשכנזי נפטר באור ליום י"ג בניסן שנת תש"ע. היה זה כששהה בביתו לאחר שחזר מ"שבת אחדות" (התשיעית) לתלמידי התמימים שהתקיימה ביישוב גבעת ושינגטון לקראת י"א בניסן. במהלך השבת אף התוועד רבות ונאם. מסע ההלוויה יצא מביתו ברחוב שדרות' רוטשילד 82 בתל אביב, עבר דרך בית הכנסת חב"ד "נחלת בנימין" בתל אביב, בו כיהן כרב, המשיך לשיכון חב"ד בלוד והסתיים ב'הר המנוחות' בירושלים, שם מנוחתו כבוד[6].
לאחר פטירתו מצאו בני משפחתו מחברות עם מאמרים רבים שהכין לפירסום במסגרת שבועון בית משיח והם התפרסמו מידי שבוע במשך כשנה וחצי.
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- מבט חסידי לחיים
חלק א' - במעגל השנה, חלק ב' - בין חסיד לקונו, חלק ג' - בין חסיד לרבו ובין חסיד לרעהו.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אחיו
- הרב מרדכי שמואל אשכנזי - רבו הקודם של כפר חב"ד
- הרב נתן אשכנזי - חזן ושו"ב, כפר חב"ד
- גיסיו
- הרב יוסף יצחק וילשנסקי - ראש ישיבות חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת וחיפה
- הרב נחמן יוסף טברסקי - ר"מ בישיבת אהלי תורה, קראון הייטס
- בניו
- הרב מנחם מענדל אשכנזי - משגיח כשרות בכפר חב"ד ובצפריה.
- ר' מאיר אשכנזי - עסקן חב"די, סמנכ"ל מד"א-הצלה דרום ועוסק בהפצת ספרי חב"ד נחלת הר חב"ד.
- ר' ישראל יעקב אשכנזי - צפת.
- הרב אליעזר אשכנזי - משפיע בישיבת חנוך לנער חב"ד צפת.
- ר' שניאור זלמן אשכנזי - לוד.
- ר' יוסף יצחק אשכנזי - חריש.
- בנותיו
- מרת לאה אשת הרב שלמה הלפרן - ממלא מקום חמיו כרב קהילת חב"ד בתל אביב ורב אתר חב"ד בישראל.
- מרת חנה אשת הרב אריה לייב כהן - ר"מ בישיבת תומכי תמימים נתניה.
- מרת נחמה דינה אשת הרב ארי קדם - ר"מ בישיבת תומכי תמימים לוד ועורך עלון הגאולה מענין ועכשווי.
- מרת טויבע ליבע אשת הרב מאיר טרגר - משגיח ומשפיע בישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת.
- מרת מנוחה רחל אשת הרב יצחק נחמן זקס - משפיע בישיבת חנוך לנער חב"ד צפת.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- ספריו (מבט חסידי לחיים)
- חלק א' - במעגל השנה
- חלק ב' - בין חסיד לקונו
- חלק ג' - בין חסיד לרבו ובין חסיד לרעהו
- חיים של חשבון, התוועדויות חסידיות בנושא חשבון נפש
- וידאו
- נאומו של הרב חיים אשכנזי י' שבט תשס"ז.
- שיעורי תניא עם הרב חיים אשכנזי
- הרב אשכנזי בכנס המנהלים תשס"ט
- "צוואתו" למנהלי מוסדות חב"ד (כנס המנהלים - סיוון תש"ע)
- אודיו
- שונות
- פרקי זכרונות מהרב אשכנזי - מתוך ראיון ב
.
- לקט מאמרים מהרב אשכנזי בנושא 'רבי'
- כתבה בעיתון 'המבשר' לאחר פטירתו
- עד היכן השכל ומהיכן האמונה? מתוך פרויקט ג' תמוז של אתר חב"ד
הערות שוליים
- ↑ בלשונו של הרבי באידיש: "ביי חסידישע בחורים שאט נישט".
- ↑ במהלך היחידות של זוגתו, דיבר הרבי אודות תפקיד בעלה בישיבה. באמצע חייך הרבי ואמר: "לבעלך יש הרי סמיכה לרבנות". כששמע על כך הרב אשכנזי, אמר שהוא חושש שיבוא יום שבו יצטרך לשמש ברבנות.
- ↑ על תפקיד ההשגחה קיבל הרב אשכנזי מענה מהרבי: "לשאול ידידים ולהחליט לפי שינויים שיהיו".
- ↑ בהתאם לתשובת הרבי לפני כניסתו לתפקיד.
- ↑ מעמד ההכתרה של הרב אשכנזי לרב קהילת חב"ד בתל אביב
- ↑ הלויית הרב חיים אשכנזי
- חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א
- חברי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש
- רבני חב"ד בתקופת אדמו"ר שליט"א
- משפיעים בישיבות
- משפיעים בקהילות חב"ד
- מלמדים בתלמוד תורה
- אישים בתל אביב
- אישים הטמונים בהר המנוחות
- בוגרי אחי תמימים ראשון לציון
- קבוצה תשכ"ט
- משפחת אשכנזי
- צוות תומכי תמימים לוד
- אישים שנולדו בשנת תש"ט
- אישים שנפטרו בשנת תש"ע
- רבני בתי כנסת
- צוות תלמוד תורה חב"ד לוד