דוד חנזין: הבדלים בין גרסאות בדף
שורה 12: | שורה 12: | ||
נולד בעיר קונטופ שבמחוז [[סומי]] שב[[אוקראינה]] בשנת [[תרע"א]], לאביו הרב מנחם מענדל חנזין שהיה מצאצאי הרב משה, מחשובי [[חסיד|חסידי]] [[אדמו"ר הזקן]]. אמו הינה בת דודתו של החסיד הנודע הרב [[ישראל נח בלניצקי]]. | נולד בעיר קונטופ שבמחוז [[סומי]] שב[[אוקראינה]] בשנת [[תרע"א]], לאביו הרב מנחם מענדל חנזין שהיה מצאצאי הרב משה, מחשובי [[חסיד|חסידי]] [[אדמו"ר הזקן]]. אמו הינה בת דודתו של החסיד הנודע הרב [[ישראל נח בלניצקי]]. | ||
בקיץ [[תרפ"ט]] העתיקה משפחתו את מקום מגוריה | בקיץ [[תרפ"ט]] העתיקה משפחתו את מקום מגוריה ל[[מוסקבה]]. באותם שנים נהג לבקר את רבי [[אבא דוד גולדפיין]] חתנו של הגאון [[יוסף רוזין|הרוגצ'ובר]]. | ||
ב[[כ' בכסלו]] [[תרצ"ד]] הגיע ארצה, לאחר עלייתו של ידידו הרב [[משה צבי נריה]]. | ב[[כ' בכסלו]] [[תרצ"ד]] הגיע ארצה, לאחר עלייתו של ידידו הרב [[משה צבי נריה]]. | ||
בין השנים [[תרצ"ד]] - [[תש"ג]] למד אצל הרב [[אברהם יצחק קוק]] | בין השנים [[תרצ"ד]] - [[תש"ג]] למד בישיבת מרכז הרב בירושלים אצל הרב [[אברהם יצחק קוק]] שהסמיכו להוראה. | ||
לאחר פטירת אביו ב[[חודש ניסן]] [[תרצ"ה]], נזכר בשורשיו החסידיים | לאחר פטירת אביו ב[[חודש ניסן]] [[תרצ"ה]], נזכר בשורשיו החסידיים והחל להתקרב לחב"ד. בעקבות זאת החל לבקר בישיבת '[[תורת אמת]]' בירושלים, שם קירבו ה[[משפיע]] הדגול ר' [[אלתר שימחוביץ]]. | ||
[[קובץ:דוד חנזין.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חנזין עובר לפני [[הרבי]] בחלוקת [[כוס של ברכה]]]] | [[קובץ:דוד חנזין.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב חנזין עובר לפני [[הרבי]] בחלוקת [[כוס של ברכה]]]] | ||
ב[[חודש אלול]] תש"ג נשא את מרת רחל רישא, בתו של הרב ישראל אריה ספיר, רבה של פתח תקווה. והתגורר בירושלים. | ב[[חודש אלול]] תש"ג נשא את מרת רחל רישא, בתו של הרב ישראל אריה ספיר, רבה של פתח תקווה. והתגורר בירושלים. | ||
שורה 28: | שורה 28: | ||
בשנת [[תשי"ב]] עבר להתגורר בעיר פתח תקווה, שם מונה לחבר הרבנות הראשית. בתפקיד זה כיהן במשך שלושים וחמש שנים. הרבי עודדו להישאר בתפקיד זה ככל שניתן. | בשנת [[תשי"ב]] עבר להתגורר בעיר פתח תקווה, שם מונה לחבר הרבנות הראשית. בתפקיד זה כיהן במשך שלושים וחמש שנים. הרבי עודדו להישאר בתפקיד זה ככל שניתן. | ||
מתוקף היותו ממונה על המקוואות בפתח תקווה, דאג לבנות ולשפץ מקוואות רבים, ובייחוד שם דגש לבניית מקוואות בשיטת חב"ד למרות התנגדות | מתוקף היותו ממונה על המקוואות בפתח תקווה, דאג לבנות ולשפץ מקוואות רבים, ובייחוד שם דגש לבניית מקוואות בשיטת חב"ד למרות התנגדות מהחוגים הליטאים. | ||
הרב חנזין היה ממקימי '[[רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש|רשת אהלי יוסף יצחק]]' - רשת בתי ספר חב"ד בארץ הקודש. במשך עשרים וחמש ניהל בפועל את הרשת, כאשר לאחר מכן שימש כיושב ראש הנהלת הרשת. הרבי בכל השנים שלח את כל המכתבים ומברקים בענייני הרשת אל ביתו של הרב חנזין בלבד. | הרב חנזין היה ממקימי '[[רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש|רשת אהלי יוסף יצחק]]' - רשת בתי ספר חב"ד בארץ הקודש. במשך עשרים וחמש ניהל בפועל את הרשת, כאשר לאחר מכן שימש כיושב ראש הנהלת הרשת. הרבי בכל השנים שלח את כל המכתבים ומברקים בענייני הרשת אל ביתו של הרב חנזין בלבד. |
גרסה מ־10:20, 17 באוגוסט 2023
הרב דוד חנזין | |
---|---|
![]() רב קהילת חב"ד בפתח תקוה | |
לידה | תרע"א |
פטירה | י"ט תמוז תשס"ג |
תפקידים נוספים | מנהל ויושב ראש הנהלת רשת אהלי יוסף יצחק, אב בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש |
הרב דוד חנזין (תרע"א-י"ט תמוז תשס"ג) שימש כמנהל רשת אהלי יוסף יצחק, כחבר הנהלת בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש וכרב קהילת חב"ד בפתח תקווה.
תולדות חיים
נולד בעיר קונטופ שבמחוז סומי שבאוקראינה בשנת תרע"א, לאביו הרב מנחם מענדל חנזין שהיה מצאצאי הרב משה, מחשובי חסידי אדמו"ר הזקן. אמו הינה בת דודתו של החסיד הנודע הרב ישראל נח בלניצקי.
בקיץ תרפ"ט העתיקה משפחתו את מקום מגוריה למוסקבה. באותם שנים נהג לבקר את רבי אבא דוד גולדפיין חתנו של הגאון הרוגצ'ובר.
בכ' בכסלו תרצ"ד הגיע ארצה, לאחר עלייתו של ידידו הרב משה צבי נריה.
בין השנים תרצ"ד - תש"ג למד בישיבת מרכז הרב בירושלים אצל הרב אברהם יצחק קוק שהסמיכו להוראה.
לאחר פטירת אביו בחודש ניסן תרצ"ה, נזכר בשורשיו החסידיים והחל להתקרב לחב"ד. בעקבות זאת החל לבקר בישיבת 'תורת אמת' בירושלים, שם קירבו המשפיע הדגול ר' אלתר שימחוביץ.
![](/images/thumb/8/86/%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F.jpg/250px-%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F.jpg)
בחודש אלול תש"ג נשא את מרת רחל רישא, בתו של הרב ישראל אריה ספיר, רבה של פתח תקווה. והתגורר בירושלים.
בשנת תש"ד התקבל בהסכמת אדמו"ר הריי"צ למשגיח ומגיד שיעור בישיבת אחי תמימים תל אביב, ולאחר מכן בלוד.
בכסלו תשי"א נפטרה זוגתו בהותירה חמשה יתומים כשהקטן שבהם בן כמה חודשים.
בשנת תשי"ב עבר להתגורר בעיר פתח תקווה, שם מונה לחבר הרבנות הראשית. בתפקיד זה כיהן במשך שלושים וחמש שנים. הרבי עודדו להישאר בתפקיד זה ככל שניתן.
מתוקף היותו ממונה על המקוואות בפתח תקווה, דאג לבנות ולשפץ מקוואות רבים, ובייחוד שם דגש לבניית מקוואות בשיטת חב"ד למרות התנגדות מהחוגים הליטאים.
הרב חנזין היה ממקימי 'רשת אהלי יוסף יצחק' - רשת בתי ספר חב"ד בארץ הקודש. במשך עשרים וחמש ניהל בפועל את הרשת, כאשר לאחר מכן שימש כיושב ראש הנהלת הרשת. הרבי בכל השנים שלח את כל המכתבים ומברקים בענייני הרשת אל ביתו של הרב חנזין בלבד.
שנת תשי"ט נסע פעם ראשונה לרבי, ומאז נסע עוד פעמים רבות. משנת תשל"ח החל לנסוע לרבי בקביעות מידי שנה לאחר נסיעתו זו ערך התוועדויות עם חסידים בירושלים, פתח תקווה, תל אביב, ראשון לציון, כפר חב"ד ובלוד. שם לימד את ניגון שאמיל אותו לימד הרבי בשמחת תורה אותה שנה. בהתוועדויות סיפר בין היתר על היחידות הממושכת לה זכה.
![](/images/thumb/3/30/%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F_%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92_%D7%95%D7%A9%D7%96%27%27%D7%A8.jpg/250px-%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F_%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92_%D7%95%D7%A9%D7%96%27%27%D7%A8.jpg)
מאז הקמתו של בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש בשנת תשל"ו נבחר כחבר הנהלת בית הדין על פי הוראת הרבי ולאחר פטירת הרב יהודה בוטרשווילי מונה לאב בית דין.
לאחר פטירתו של הרב זלמן שמעון דבורקין, בשנת תשמ"ו עלה שמו כמועמד אפשרי לרבנות שכונת קראון הייטס והוא נבחר לכהן בהרכב הרבנים של בד"צ קראון הייטס בבחירות שהתקיימו בד' ניסן, אך כשביקש מהרבי ברכה לתפקידו החדש, הורה לו הרבי להישאר בארץ ולהמשיך בתפקידו ברשת.
![](/images/thumb/c/c9/%D7%93%D7%95%D7%93-%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F-kinus-mate-moshiach.jpg/250px-%D7%93%D7%95%D7%93-%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F-kinus-mate-moshiach.jpg)
לאחר ג' תמוז תשנ"ד תבע יחד עם רבנים רבים בארץ הקודש, כי צריך להמשיך הלאה בהפצת בשורת הגואל ובהכרזת הקודש 'יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד'.
בתש"ס נפטר בנו הרב יעקב משה חנזין.
בחודש תמוז תשס"ג נחלש מאוד, ולמרות החולשה צם בשבעה עשר בתמוז, יומיים בלבד לפני פטירתו.
ביום שישי י"ח תמוז נחלש מאוד והדיבור היה קשה עליו. את הקידוש בליל שבת שמע מבנו. לאחר נטילת ידיים ובציעת לחם משנה, טבל את פרוסת המוציא במלח ואז התמוטט ונפטר בגיל 92.
בשנת תשס"ח החליטה עריית פתח תקווה - בהשתדלותו של שליח הרבי לעיר הרב אשר דייטש - לקרוא רחוב על שמו[1] ואכן רחוב בפתח תקוה קיבל את שמו של הרב.
תולדותיו בספר דוד עבדי
בשנת תשס"ד הוציא לאור הרב מנחם זיגלבוים את הספר דוד עבדי – תולדות הרב דוד חנזין. בפתח הספר - הסכמת בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש
בספר מתפרסמים נושאים רבים הקשורים לתולדות הרב חנזין ובהם:
מגיד שיעור בישיבת אחי תמימים תל אביב, יובל שנים רב בפתח תקוה, מנהל רשת אוהלי יוסף יצחק ואב"ד בבית דין רבני חב"ד.
משפחתו
- גיסו, ר' דוד סלומון
- בנו, ר' יעקב משה חנזין ע"ה
- בנו, ר' מנחם חנזין
- בנו, ר' בערלה חנזין ע"ה - מייסד דוכן התפילין בכיכר המייסדים, פתח תקווה- נפטר כ"א אלול תש"ע.
- בנו, יוסף יצחק - פתח תקווה
- בתו, הגב' לאה קופל - נפטרה ט"ז טבת תשפ"ג
לקריאה נוספת
- דוד עבדי - ספר תולדות חייו ופעולותיו, יומן שכתב משהותו אצל הרבי בחודש תשרי תשי"ט, ואגרות קודש של רבותינו נשיאנו אליו. הרב מנחם זיגלבוים, תשס"ד.
קישורים חיצוניים
- אגרות קודש מהרבי לר' דוד - בית משיח (שבועון)
- הרב חנזין ע"ה: בשורת הגאולה והגואל לציבור • וידאו -
- הרב שלחם באמת להביא את הגאולה ● מאמר
בתוך שבועון בית משיח גיליון 425 -
- ויפקד מקום דוד ● זכרון להולכים - מתוך הספר דוד עבדי -
- זכרון להולכים
- בחודש השביעי, תיאורו על הנסיעה לרבי בפעם הראשונה בשנת תשי"ח
חברי בי"ד רבני חב"ד בארץ הקודש | ||
---|---|---|
חברי בית הדין כיום | מזכיר בית הדין - הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי • סגן המזכיר - הרב מנחם מענדל גלוכובסקי • הרב אליהו יוחנן גוראריה • הרב משה הבלין • הרב יוסף הכט • הרב אברהם מיכאל הלפרין • הרב ישראל יוסף הנדל | ![]() |
אבות בית הדין במשך השנים | הרב שלמה יוסף זוין • הרב נחום טרבניק • הרב יהודה בוטרשווילי • הרב דוד חנזין • הרב מרדכי שמואל אשכנזי | |
חברי בית הדין בעבר | הרב דב בער אליעזרוב • הרב גדליהו אקסלרוד • הרב משה אשכנזי • הרב לוי ביסטריצקי • הרב יחיאל מיכל דוברוסקין • הרב גרשון חן • הרב אלכסנדר סנדר יודסין • הרב ברוך בועז יורקוביץ' • הרב בן ציון ליפסקר • הרב יעקב לנדא • הרב זאב דב סלונים • הרב יהוסף גדליה רלב"ג | |
דיינים בבית הדין | הרב אפרים בוגרד • הרב בנימין קופרמן • הרב חיים קיז'נר • הרב שניאור זלמן ירוסלבסקי • הרב אסף שמשון אנגלמן | |
מזכירות | הרב יצחק נוב |
הקודם: זושא וילימובסקי |
מנכ"ל רשת אוהלי יוסף יצחק תשי"א - ? |
הבא: משה סלונים |