עדין אבן ישראל (שטיינזלץ): הבדלים בין גרסאות בדף
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) |
(←קישורים חיצוניים: הרחבה) |
||
(2 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 37: | שורה 37: | ||
==עם הרבי== | ==עם הרבי== | ||
[[קובץ:שטיינזלץ והרבי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אצל הרבי]] | [[קובץ:שטיינזלץ והרבי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אצל הרבי]] | ||
בשנת [[תשי"ג]] כשהרב שטיינזלץ היה בגיל 16, שלח הרבי מכתב להרב [[נחום שמריה ששונקין]] עם בקשה להיפגש עם הרב אבן ישראל ו"להוציאו מן | בשנת [[תשי"ג]] כשהרב שטיינזלץ היה בגיל 16, שלח הרבי מכתב להרב [[נחום שמריה ששונקין]] עם בקשה להיפגש עם הרב אבן ישראל ו"להוציאו מן המבוכה ומן הסביבה שבה הוא נמצא" וש"טוב הוא שיעתיק לאיזה זמן מירושלים למען לא יבלבלוהו בתמידות"{{הערה|[https://col.org.il/news/126247 "הוא בגיל ט"ז שנה ונבוך בדרכו בחיים" • מכתב נדיר של הרבי]}}. | ||
ב[[י' בשבט]] שנת [[תש"ל]], במעמד סיום כתיבת [[ספר תורה של משיח]], כובד בהוראת [[הרבי]] בהקראת פסוק מפסוקי '[[אתה הראת]]'. הרב [[אליהו סימפסון]] הציגו כ"הרב עדין שטיינזלץ [מקריא פסוק] בשם החוג אצל ידידינו שז"ר". | ב[[י' בשבט]] שנת [[תש"ל]], במעמד סיום כתיבת [[ספר תורה של משיח]], כובד בהוראת [[הרבי]] בהקראת פסוק מפסוקי '[[אתה הראת]]'. הרב [[אליהו סימפסון]] הציגו כ"הרב עדין שטיינזלץ [מקריא פסוק] בשם החוג אצל ידידינו שז"ר". | ||
שורה 58: | שורה 58: | ||
===[[חוגי חן למשנת חב"ד]]=== | ===[[חוגי חן למשנת חב"ד]]=== | ||
בכל{{הערה|להלן בעיקר מתוך הסקירה על השיעור באתר של "מרכז שטיינזלץ למד את עמי".}} יום חמישי בשעה 20:40, | בכל{{הערה|להלן בעיקר מתוך הסקירה על השיעור באתר של "מרכז שטיינזלץ למד את עמי".}} יום חמישי בשעה 20:40, מסר הרב שיעור חסידות. הקמתו של השיעור התרחשה בשנת [[תשי"ח]] (1958). לאחר פטירתו של הרב [[אברהם חן]] (שהיה סנדקו של הרב אבן ישראל, ובין האישים שטבעו בו את חותמם בנעוריו) באותה שנה, החליטו ידידיו להקים שיעור חסידות לזכרו (ברבות השנים אף זכה השיעור לשם "[[חוגי חן למשנת חב"ד]]"). השיעור פנה לשמנה וסולתה של הציבור בישראל באותם ימים – אישי ציבור ואינטלקטואלים. השיעור התקיים בביתו של הרב חן ברחביה ונמסר על ידי [[הרב זוין]], שהיה מידידיו הקרובים של הרב חן. | ||
לאחר שנה בה מסר את השיעור, נבצר מהרב זוין להמשיך והוא פנה אל הרב עדין אבן-ישראל שימלא את מקומו. כך החל הרב במסירת השיעור. בעשרות שונות קיומו, עוסק השיעור בלימוד של תורת חב"ד, מן הספרים היסודיים ביותר של תורה זו – ספר התניא, ליקוטי תורה, דרך מצוותיך וכיום בסידור האדמו"ר הזקן. | לאחר שנה בה מסר את השיעור, נבצר מהרב זוין להמשיך והוא פנה אל הרב עדין אבן-ישראל שימלא את מקומו. כך החל הרב במסירת השיעור. בעשרות שונות קיומו, עוסק השיעור בלימוד של תורת חב"ד, מן הספרים היסודיים ביותר של תורה זו – ספר התניא, ליקוטי תורה, דרך מצוותיך וכיום בסידור האדמו"ר הזקן. | ||
שורה 185: | שורה 185: | ||
*'''[https://www.chabad.org/news/article_cdo/aid/4834810/jewish/Rabbi-Adin-Even-Israel-Steinsaltz-83-Renowned-Scholar-Author-and-Devoted-Chassid.htm למדן בעל שם, סופר, וחסיד מסור]''' {{בית חבד}} (אנגלית) | *'''[https://www.chabad.org/news/article_cdo/aid/4834810/jewish/Rabbi-Adin-Even-Israel-Steinsaltz-83-Renowned-Scholar-Author-and-Devoted-Chassid.htm למדן בעל שם, סופר, וחסיד מסור]''' {{בית חבד}} (אנגלית) | ||
*[https://77012.blogspot.com/2022/08/blog-post_14.html טור אישי על דמותו של הרב שטיינזלץ מאת תלמידו הרב משה קורנוויץ] | *[https://77012.blogspot.com/2022/08/blog-post_14.html טור אישי על דמותו של הרב שטיינזלץ מאת תלמידו הרב משה קורנוויץ] | ||
*'''[https://77012.blogspot.com/2024/08/blog-post_92.html בשביל הרבי 'משיח' זה משהו שצריך להילחם בשבילו • מאמר מאלף של הרב עדין שטיינזלץ]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה אחרונה מ־01:38, 20 באוגוסט 2024
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: הסיבה לכך היא: לא אינצקלופדי מספיק. בפרט בהתנגדות שמבוססת על פרשנות ולא על עובדות. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ) | |
---|---|
![]() הרב עדין אבן ישראל נואם ב כפר חב"ד, אדר תשע"ב. | |
לידה | ג' אב תרצ"ז |
ירושלים | |
השתייכות | חסידות חב"ד |
רבותיו | הרבי מליובאוויטש |
הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ) (ג' באב ה'תרצ"ז, 11 ביולי 1937 - י"ז אב תש"פ) היה רב חסיד חב"ד ומחבר פורה של ספרי הגות יהודית וביאורים, התפרסם הודות להוצאתו של תלמוד שטיינזלץ. זכה לקירובים מיוחדים מהרבי. באופן נדיר וחריג הרבי הורה לו לשנות את שם משפחתו ולכן שינה משטיינזלץ לאבן ישראל.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/6/6f/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A2%D7%93%D7%99%D7%9F.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A2%D7%93%D7%99%D7%9F.jpeg)
נולד בירושלים בג' אב תרצ"ז למשפחה שאינה שומרת מצוות, לאברהם משה שטיינזלץ, מצאצאי האדמו"ר הראשון מסלונים.
אביו מר אברהם שטיינזלץ, היה נצר למשפחה חסידית ידועה, ובשנות הזעם הקשות ברוסיה עזב שמירת תורה ומצות בתחילה היה מקורב למפלגה הקומוניסטית אך בהשפעת ר' הלל צייטלין התקרב לציונות, ונהפך להיות ציוני קומונסטי. אימו מרת לאה, נולדה בז'ליחוב שבפולין בבית חסידי ולאחר עלייתה לארץ עסקה בתפירה. המשפחה התגוררה בשכונת קטמון (גונן) בירושלים וחיה בתנאים כלכליים קשים.
את עדין שלחו ללמוד בבתי ספר דתיים ובהדרגה בשנות נעוריו התקרב חזרה ליהדות ולחסידות חב"ד, בין השאר בהשפעתו של רב השכונה, הרב דב בער אליעזרוב מרבני חב"ד, ובד בבד רכש השכלה אקדמית. בשנות העשרה שלו חזר בתשובה, את דרכו ליהדות ולחסידות, החל במפגש מעצים עם הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת בירושלים אליו היה קרוב מאד ותלמידו המובהק, הוא אף מכנה אותו במכתבו אליו, רבי אלופי ומיודעי. היה גם מקורבם של הרב שלמה יוסף זווין והרב נחום שמריהו ששונקין. בשנת תש"כ מונה על ידי זלמן שז"ר לעמוד בראש חוגי חן למשנת חב"ד על שם הרב אברהם יהודה חן. בשנת תשכ"ג היה שותף בעריכת ספר הקן מקבץ במלאת מאה וחמישים שנה להסתלקות אדמו"ר הזקן. למד בישיבת תומכי תמימים לוד, וקיבל רבות אצל המשפיע הרב שלמה חיים קסלמן, כמו כן למד כימיה ופיזיקה באוניברסיטה העברית, עסק בחינוך ואף מונה למנהל בית ספר במושב בית הגדי שבנגב.
בשנת תשכ"ה נשא את רעייתו, בתו של הרב חיים הלל אזימוב ואחותו של השליח הנודע הרב שמואל אזימוב, מיוחסת מצד אימא להרה"ק רבי מרדכי פויזנר (אחיו של רבנו הזקן).
![](/images/9/93/%D7%A2%D7%93%D7%99%D7%9F_%D7%A2%D7%9D_%D7%91%D7%99%D7%91%D7%99.jpg)
בערב שבת עקב, י"ז באב תש"פ נפטר לאחר מאבק בדלקת ראות קשה. הובא למנוחות בהר הזיתים בירושלים, כשבני משפחתו ליוו אותו בדרכו האחרונה.
רבים ליוו אותו, וספדו אותו, ראש ממשלת ישראל מר בנימין נתניהו הוציא הודעת אבל מיוחדת:
": אני דואב מעומק לבי על פטירתו של הרב עדין שטיינזלץ זצ"ל – ידען עצום, גאון בתורה ואיש רוח מופלא. גדלתי בסמיכות לרב שטיינזלץ בירושלים של ילדותי, אבל זכיתי להכירו אישית רק שנים לאחר מכן. נפגשתי איתו כמה פעמים בביתו, ושמעתי את שיעוריו המרתקים שתמיד החכימו אותי.. אלה לא היו שיעורים במובן השגרתי, אלא שיחות מרוממות נפש שחבקו עולם ומלואו – תנ"ך, משנת חז"ל, היסטוריה, פילוסופיה, תרבות, בלשנות, ועוד. קראתי גם בספריו שספוגים חוכמה ודעת, הגות ואמונה. הרב שטיינזלץ ייצג במובהק את דמותו של 'המתמיד' היהודי. הוא השקיע עמל בלתי-פוסק במפעלי הפרשנות שלו, ובראשם הפירוש לתלמוד שמנגיש את לימוד הגמרא לציבורים רחבים בשפה בהירה ומובנת. חיבוריו החשובים יעמדו לדורות – כאבני-יסוד של מורשת ישראל, וכנר תמיד לזכרו.. אהבת ישראל של הרב שטיינזלץ הושפעה רבות מקרבתו לרבי מלובביץ' ומחסידות חב"ד. אישיותו יוצאת הדופן של הרבי הטביעה בו חותם עז, כפי שארע גם לי במפגשיי עימו. בעיני שניהם – הרבי מלובביץ', ותלמידו הרב שטיינזלץ – ראיתי אותו אור כביר של אהבת האדם ואהבת עם ישראל.. אני שולח את תנחומיי העמוקים למשפחת שטיינזלץ ולרבבות תלמידיו של הרב בארץ ובעולם. יהי זכרו ברוך."
עם הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/f/f0/%D7%A9%D7%98%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%96%D7%9C%D7%A5_%D7%95%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.jpg)
בשנת תשי"ג כשהרב שטיינזלץ היה בגיל 16, שלח הרבי מכתב להרב נחום שמריה ששונקין עם בקשה להיפגש עם הרב אבן ישראל ו"להוציאו מן המבוכה ומן הסביבה שבה הוא נמצא" וש"טוב הוא שיעתיק לאיזה זמן מירושלים למען לא יבלבלוהו בתמידות"[1].
בי' בשבט שנת תש"ל, במעמד סיום כתיבת ספר תורה של משיח, כובד בהוראת הרבי בהקראת פסוק מפסוקי 'אתה הראת'. הרב אליהו סימפסון הציגו כ"הרב עדין שטיינזלץ [מקריא פסוק] בשם החוג אצל ידידינו שז"ר".
בתקופה זאת החל לשמש כרב של בית הכנסת "צמח צדק" בעיר העתיקה בירושלים. באגרת משנת תשכ"ט[2] הרבי תבע ממנו שבית הכנסת "צמח צדק" צריך להתנהל על ידי הועד באופן שיהיה ראוי לשמו של בית הכנסת שנקרא על שם הרבי הצמח צדק, באותו מכתב הודה לו הרבי על ששלח לו החלק הראשון של מסכת שבת עם פירושו. והרבי כותב "צערי ותמהוני רב אשר עד עתה לא יצא לאור הקובץ המוקדש לרבינו הזקן" היינו ספר הקן.
באגרת משנת תשל"ו[3] כתב לו הרבי הסתייגות מפירושו שנשען על המדרש ש"הנשר הגדול" זה רק משל, ובסופו של המכתב כתב לו הרבי מילים מעוררות במיוחד: "להפריע שתיקתו וגם מנוחתו - בקול רעש גדול (אף שבערך הענין - הוא קול דממה דקה) - היתכן שבחוגים בהם מתהלך נופלים יום יום חללים, ר"ל, בנוגע לחיי עולם הבא שזה משפיע גם בנוגע לחייהם בעולם הזה"
סיפר הרב דוד מאיר דרוקמן: באחת הפעמים שהייתי אצל הרבי, והרבי ירד להתוועדות. הרבי, משום מה, לא התחיל את ההתוועדות. קרא למזכיר הרב יהודה ליב גרונר ואמר לו משהו. הרב גרונר שוטט בעיניו וחיפש מישהו בקהל, ואז התברר שהוא תר אחרי הרב עדין, הרבי המתין שהרב עדין יעלה לבימת ההתוועדות וישב בין המכובדים וזקני החסידים ואז החלה ההתוועדות.
רב בית כנסת צמח צדק[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/c/ce/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%A6%D7%9E%D7%97_%D7%A6%D7%93%D7%A7_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%A6%D7%9E%D7%97_%D7%A6%D7%93%D7%A7_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg)
הרב אבן ישראל מונה לרבו של בית כנסת צמח צדק בעיר העתיקה בירושלים, ולמרות המרחק הגדול מביתו, היה צועד רגלית מידי שבת בבוקר אל בית הכנסת, מתפלל באריכות ומתוועד, ואז שב לביתו בשעות אחר הצהרים. קיבל על כך עידודים רבים מהרבי[4]. הרב נהג לשאת דרשות בשבת שובה ובשבת הגדול. בשנותיו האחרונות, עקב מצבו הבריאותי, דרש את דרשותיו בנו הרב מני אבן ישראל.
שינוי שם משפחה בהוראת הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תנש"א שינה את שם משפחתו לאבן ישראל בעקבות הוראת הרבי[5].
כל אותו הזמן זכה הרב לקירובים גדולים מהרבי ושוחח עם הרבי שיחות ארוכות יחסית במהלך חלוקות דולרים.
חוגי חן למשנת חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בכל[6] יום חמישי בשעה 20:40, מסר הרב שיעור חסידות. הקמתו של השיעור התרחשה בשנת תשי"ח (1958). לאחר פטירתו של הרב אברהם חן (שהיה סנדקו של הרב אבן ישראל, ובין האישים שטבעו בו את חותמם בנעוריו) באותה שנה, החליטו ידידיו להקים שיעור חסידות לזכרו (ברבות השנים אף זכה השיעור לשם "חוגי חן למשנת חב"ד"). השיעור פנה לשמנה וסולתה של הציבור בישראל באותם ימים – אישי ציבור ואינטלקטואלים. השיעור התקיים בביתו של הרב חן ברחביה ונמסר על ידי הרב זוין, שהיה מידידיו הקרובים של הרב חן.
לאחר שנה בה מסר את השיעור, נבצר מהרב זוין להמשיך והוא פנה אל הרב עדין אבן-ישראל שימלא את מקומו. כך החל הרב במסירת השיעור. בעשרות שונות קיומו, עוסק השיעור בלימוד של תורת חב"ד, מן הספרים היסודיים ביותר של תורה זו – ספר התניא, ליקוטי תורה, דרך מצוותיך וכיום בסידור האדמו"ר הזקן.
בין המשתתפים בשיעור ניתן היה למצוא את מר זלמן שז"ר - נשיאה השלישי של מדינת ישראל - שהשתתף בשיעור גם בעת כהונתו, הפרופסור שמואל הוגו ברמן, מלומדים ואישי ציבור נוספים. במסגרת השיעור אף יצא לאור ספר הק"ן, המוקדש ל150 שנה לפטירתו של האדמו"ר הזקן.
השיעור שהחל בביתו של הרב חן, נדד עם השנים למקומות רבים. ביניהם – בית הסטודנט בשכונת טלביה, בית הכנסת "הצבי ישראל" שבאותה שכונה (שם נמסר השיעור במשך שנים רבות) וגם בביתו של הנשיא מר זלמן שז"ר. לפני כעשור נפתח מרכז שטיינזלץ בשכונת נחלאות – והשיעור השבועי – בא אל המנוחה ואל הנחלה. כיום מלמד הרב בשיעור מן הספר "סדר תפילות מכל השנה עם פירוש המלות על פי דא"ח".
במהלך השנים הרבי הנחה את משתתפי השיעור במה ילמדו, ההנחיות מפוזרות בכרכי האגרות קודש, במכתבים לרב עדין ולמר זלמן שז"ר[7].
בשנת ה'תש"מ (1980) החל הרב אבן ישראל למסור שיעורים בספר התניא בתחנת הרדיו קול ישראל, ביוזמת אברהם זיגמן[8]. מספר שנים לאחר מכן הוציא לאור את סדרת "ביאור התניא" שהתבססה על שיעורים אלו[9].
הישיבה הראשונה בברית המועצות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/d/db/%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94_%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%94_%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%91%D7%94.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%94_%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%94_%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%91%D7%94.jpg)
בשנת תשמ"ט הקים את ישיבת שמי"ר במוסקבה שהייתה הישיבה הראשונה שהוקמה בברית המועצות, לאחר תקופת הגלאסנוסט.
הישיבה נוהלה על ידי ארגוני שמי"ר ועזרת אחים.
הקמת הישיבה הייתה הצעד הדרמטי ביותר באותה התקופה שהסובייטים עשו לשיפור חופש הדת והתרבות היהודית של יהודי ברית המועצות.
לרגל פתיחת הישיבה התקיים אירוע מיוחד וראשוני מסוגו בהשתתפות אנשי הממשלה הסובייטית ודיפולמטים,
את הישיבה פתח הרב עדין, לאחר משא ומתן של כעשרה חודשים עם יו"ר האקדמיה הסובייטית למדעים, יבגני וליחוב,
הישיבה הוקמה בדרום מוסקבה בבניין שהועמד לרשותה על ידי האקדמיה הסובייטית למדעים,
הסובייטים דאגו למקומות מגורים לאנשי הסגל שיבואו מחו"ל ולכיתות לימודים, והם גם נתנו מלגה לתלמידים.
הישיבה קירבה תלמידים רבים לתורה ומצוות, ומהווה מאבני היסוד של הקמת היהדות מחדש לאחר 70 שנות דיכוי.
![](/images/thumb/4/41/%D7%91%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%91_%27%D7%90%D7%A8%D7%91%D7%98%27_%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%91%D7%94_%D7%91%D7%A9%D7%A0%D7%AA_%D7%AA%D7%A9%D7%A0%D7%90.jpg/300px-%D7%91%D7%A8%D7%97%D7%95%D7%91_%27%D7%90%D7%A8%D7%91%D7%98%27_%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%91%D7%94_%D7%91%D7%A9%D7%A0%D7%AA_%D7%AA%D7%A9%D7%A0%D7%90.jpg)
פעילות ציבורית[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשד"מ הקים בירושלים תלמוד תורה (כיתות א-ח) לבנים בשם "מקור חיים". בהמשך גם פתח בית ספר לבנות (כיתות א-ו) וישיבה קטנה. כיום ממוקמים המוסדות בירושלים ובכפר עציון. לרב אבן ישראל היתה גם ישיבה גדולה בשיתוף הרב מנחם פרומן והרב שמעון גרשון רוזנברג. ישיבה זו נסגרה לכמה שנים ונפתחה שוב כעבור מספר שנים כישיבת הסדר תקוע המשלבת לימודים ושירות צבאי עם גוון חסידי.
בשנת תשמ"ח הוענק לו פרס ישראל ליהדות.
בשנת תש"ס הוגדר על ידי הטיים מגזין כאחד האנשים המשכילים ביותר במאה האחרונה. בשנת תשס"ו הרב פתח את מרכז שטיינזלץ לידע יהודי בירושלים ובו הוא מעביר את שיעוריו בחסידות. בשנת תשס"ד יצאה לאור גרסה ממוחשבת של תלמוד שטיינזלץ על גבי תקליטור. בשנת תשע"ו נבחר ל'איש השנה' של העיתון הציוני-דתי 'מקור ראשון'[10].
בתחילת חודש כסלו תשע"ז נפגש עם האפיפיור ובימים שלאחר מכן עבר אירוע מוחי (שבץ) שהחליש את פעולותיו הציבוריות.
בתשע"ח נערך אירוע הוקרה לרב, בהשתתפות אישי ציבור ומפורסמים. ראש הממשלה בנימין נתניהו שלח איחולים, והביע הערכה למפעל התלמוד המבואר בבפרט ולכל פעילות הרב.
גמרא שטיינזלץ[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – תלמוד שטיינזלץ |
![](/images/thumb/b/b3/%D7%9B%D7%AA%D7%99%D7%A7_%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%A9%D7%A11.jpg/300px-%D7%9B%D7%AA%D7%99%D7%A7_%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%A9%D7%A11.jpg)
בשנת תשכ"ה, בהיותו בן 27, החל במפעלו המרכזי: תרגום וביאור התלמוד הבבלי לעברית, עבודה שארכה כ־50 שנה. הרב הסביר את הרעיון המארגן שמאחורי המפעל השאפתני: מה שאני ניסיתי לעשות הוא להסיר את המחיצה. אני קורא למה שעשיתי 'מורה מיטלטל'. אתה יכול לקחת אותו, לפתוח לבד ולקרוא. אם אני מדבר כל הזמן ואין מי שיקשיב לי, זה לא דיאלוג. לרוב הקהל בישראל התלמוד הוא עולם סגור, נעול. בשביל שיהיה דיאלוג הוא צריך להיות יותר ברור להם. בשנת תשכ"ה הקים את "המכון הישראלי לפרסומים תלמודיים" השוכן כיום בשכונת 'נחלאות' בירושלים והתחיל עם פרוייקט חייו - ביאור ופירוש של התלמודים, במטרה להנגישם לדובר שפת העברית המודרנית. ביאורו של "שטיינזלץ" על הלמוד כולל; ניקוד, פיסוק, חלוקה לפסקאות, תרגום המילים הארמיות של התלמוד, ביאור, הוספת מבואות, הסברים, סיכומים, ביוגרפיות חכמי התלמוד, תרשימים ותמונות. בשנת תש"ע סיים את כתיבת הביאור. לכבוד זה היה אירוע מרכזי ששודר בשידור חי ליותר מ־300 מוקדים ברחבי העולם.
![](/images/thumb/b/bf/%D7%A2%D7%9D_%D7%A9%D7%96%D7%A8.jpg/300px-%D7%A2%D7%9D_%D7%A9%D7%96%D7%A8.jpg)
ה"מתנגדים" נלחמים בגמרא שטיינזלץ[עריכה | עריכת קוד מקור]
על פי עדותו של הרב שטיינזלץ, את הרעיון וההדרכה לצורת הדפסת תלמוד שטיינזלץ קיבל מהרבי. הרב קיבל מכתבי ברכה מהרבי כשהוציא לאור את פירושו לתלמוד הבבלי [11].
ראש ישיבת פוניבז', שכידוע נלחם נגד חב"ד, לא ראה בעין יפה את ההצלחה האדירה של הוצאת תלמוד שטיינזלץ על ידי חסיד חב"ד, וכחלק מהמלחמה מול חב"ד אסר ללמוד בגמרא שטיינזלץ בטענו שסילף את דרך הלימוד הרצויה. אותו ראש ישיבה רע מעללים, החל לשכנע רבנים ידועים שיחתמו נגד התלמוד של הרב שטיינזלץ. בעת שניסה לשכנע את העדה החרדית לחתום נגד התלמוד, התנגד לכך אחד מחברי העדה החרדית ואמר:"אין לנו להתערב במחלוקת בין דגל התורה וחב"ד!". בסופו של דבר חלקם חתמו נגד וחלקם לא. בעבר, התנגדו לרב שטיינזלץ רבנים ופוסקים מפורסמים (ביניהם הרב שמואל וואזנר, הרב חיים קריזווירט, הרב מאיר ברנדסדורפר, הרב אליעזר יהודה וולדנברג ועוד) ויצאו נגד ספריו, ביניהם הספרים "אישים במקרא" ונגד ספרי הפירושים שלו לגמרא. היה זה בהשפעת אותו מנהיג ליטאי. יש לציין שלמחלוקת נגד הרב שטיינזלץ, שהייתה בעיקר בגלל היותו חסיד חב"ד, הצטרפו גם אינטרסים מסחריים. אברכים ליטאים בארה"ב עסקו באותה עת בתרגום הש"ס לאנגלית (ובהמשך לעברית) [בהוצאת ארטסקרול], והם ניצלו את ההזדמנות כדי להפריע לרב שטיינזלץ בתרגום התלמוד לאנגלית ולהתחרות בו. - [12] בשנת 2011 התבטא הרב שטיינזלץ בעניין הביקורת על ספריו: "חלק מזה נבע ממקורות לא טהורים. היו לכך כל מיני סיבות ששייכות אל 'מתחת לחגורה', ואינן שייכות לעניינים שבקדושה. היו גם סיבות שאני יכול להבין. תראה, כאשר מישהו גדל והתחנך בתוך העולם החרדי אז מכירים אותו ומתייחסים אליו אחרת. אבל כשבא מישהו, שהוא, לגבי רבים, זר, חושדים בו. זה היה גם חלק מסוים מהמערכה נגד חב"ד". [13]. לעומת זאת, הרב משה פיינשטיין מפוסקי הדור, האדמו"ר מערלוי, האדמו"ר "נתיבות שלום" מסלונים והראשון לציון הרב מרדכי אליהו, נתנו הסכמתם וברכתם לתלמוד שטיינזלץ [14]. מלאכת הכתיבה נמשכה שנים רבות מעל למצופה, נקודה שעליה עמד הרב:
"אם הייתי יודע כמה קשה הדבר ובכמה עמל הוא כרוך, ייתכן שלא הייתי מעז להתחיל במפעל הזה, אם הייתי חושד שזה ייקח לי למעלה מארבעים שנה ייתכן שלא הייתי מעז. אבל הייתי צעיר, וכשאתה צעיר אתה קצת טיפש ולא לוקח בחשבון את הקשיים והבעיות הכלכליות והלוגיסטיות בהוצאה של ספר כזה."
ספרי ביאורים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשע"ג סיים את סדרת הביאורים שלו על ספר התניא, אותה החל להוציא לאור בשנת תשמ"ט. הסדרה כוללת תשעה כרכים, ונחשבת לאחת מהביאורים הפשטניים המנגישים בצורה הטובה ביותר את ספר התניא לציבור הכללי.
בשנת תשע"ה החל להוציא לאור את פירושו על הרמב"ם בשיתוף עם חברת ההוצאה לאור 'קורן' וביוזמת ארגון 'הרמב"ם היומי'. קצב ההוצאה לאור נקבע בהתאם למסלול הלימוד של פרק אחד ליום, ולפי התכנון תוך 3 שנים יושלם הפירוש על כל ספר הרמב"ם. בשנת תשע"ז הוציא את הסדרה במהדורה חדשה.
בשנת ה'תשע"ז יצאה לאור על ידו סדרת התנ"ך המבואר.
סיכומי התוועדויותיו בישיבת תקוע מובאים באופן קבע במגזין "קרוב אליך" במדור התועדות.
מספר שנים לאחר פטירתו, בשנת תשפ"ג, הושלמה מלאכת ההוצאה לאור של סדרת ספרי הביאור שלו על המשנה שחתמה את מלאכת הביאור שלו על כלל ספרי היסוד, וככל הידוע הוא הפרשן היחיד שפירש הן את התנ"ך כולו, הן את המשניות, והן את הש"ס.
סדרת ביאוריו על המשנה כוללת 13 כרכים, 63 מסכתות, 4182 משניות, וכ-9,000 עמודים. העבודה על ההוצאה לאור נמשכה כ-8 שנים. כל כרך של 'משניות שטיינזלץ' מכיל בממוצע 750 תצלומים ואיורים צבעוניים[15].
מספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תלמוד מבואר, הידוע כ"תלמוד שטיינזלץ" - ניקוד וביאור התלמוד בבלי ומסכת פאה בתלמוד הירושלמי.
- ביאור על ספר התניא - ביאור על הספר הבסיסי של חסידות חב"ד בתשעה כרכים.
- אישים בתלמוד, אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון
- הסוציולוגיה של הבערות, עם עמוס פונקנשטיין, אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון
- דמויות מן המקרא, אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון. על ספר זה כתב "נכתב על שמי", בעקבות הפניה אליו מבד"צ העדה"ח[16].
- נשים במקרא, אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון. על ספר זה כתב "נכתב על שמי", בעקבות הפניה אליו מבד"צ העדה"ח[17].
- אשת חיל - אלבום, הוצאה לאור: מילתא
- הגדה של פסח, עם הוראות, הסברים ומנהגים. הוצאה לאור: כרטא.
- הסידור והתפילה, מדריך למתפלל ולמעיין. הוצאה לאור: משכל (חמד+ידיעות אחרונות)
- התלמוד לכל, הוצאה לאור: משכל (חמד-ידיעות אחרונות). על ספר זה כתב "נכתב על שמי", בעקבות הפניה אליו מבד"צ העדה"ח[18].
- מדריך לתלמוד, הוצאה לאור: כתר
- ששה מספורי המעשיות של ר' נחמן עם ביאור.
- שלושה עשר עלי השושנה - סיכום של נושאים חשובים בתורת הסוד, בשפה מובנת.
- הבן יקיר לי - לקט שיחות ומאמרים על העם היהודי.
- חיי שנה - אסופת שיחות ומאמרים על מועדי השנה, בהוצאת ידיעות אחרונות.
- אור פני מלך - אסופת מאמרים לימים נוראים, בהוצאת תלמידי ישיבת תקוע.
- ביכורים - אסופת מאמרים לחג השבועות, בהוצאת תלמידי ישיבת מקור חיים.
- יצא סוד שיחות ומאמרים על חג הפורים, בהוצאת תלמידי ישיבת מקור חיים
- תהלים עם הערות - כשבראש כל מזמור כותרת קצרה המסבירה את תוכנו.
- My Rebbe - ספר ביוגרפיה באנגלית על הרבי (הספר יצא לאור בתרגום לעברית בשנת תש"פ (2020).
- התוועדות עם הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ), ספריית מעיינותיך, חלק א - תשע"ז, חלק ב - תשפ"ב.
- התנ"ך המבואר - כולל חמש המגילות, בהוצאת "קורן ירושלים".
כמו כן חיבר הרב ספרים רבים בשפות אחרות (חלקם תרגומים של ספריו בעברית אך רבים נכתבו במקור לשפות אלו), ביניהן אנגלית, רוסית, צרפתית, פורטוגזית, סינית ועוד.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- רעייתו, הרבנית מרת חיה שרה בת הרב חיים הלל אזימוב
- בנו, הרב מנחם יעקב צבי אבן ישראל - ירושלים
- בנו, הרב אמחי"ה (אברהם משה חיים הלל) אבן ישראל - עורך ראשי ומנהל הפרוייקטים במרכז שטיינזלץ, ירושלים
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שבועון כפר חב"ד גליון 1871, לזכרו ולתיאור דמותו ומשנתו: איש האשכולות עמוד 14, גאון וחסיד עמוד 24, תורה ללא הפסקה - יצירה פורצת דרך עמוד 44, מה שראינו בבית אבא עמוד 54, סודות מהיחידויות עמוד 60, הרבי שלי עמוד 67
- שניאור זלמן לוין, הרב שלא ידע מנוח, כתבה על הרב עדין בשבועון בית משיח גליון 1225 עמוד 13.
- הגאון שלא נח, מגזין 'נשמה' גליון 10 חודש אלול תש"פ עמוד 6
- שלום מגידמן, התוועדות משוכתבת עם הרב אבן ישראל ע"ה מכ"ב שבט ה'תשס"ו בשבועון כפר חב"ד גליון 1895.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- "שפע" - אתר הבית של מוסדות הרב שטיינזלץ (הקישור אינו פעיל, ט"ז באב ה'תשפ"ד)
- הבלוג של הרב עדין אבן-ישראל (שטיינזלץ)
- Aleph society
- שיעורי הרב עדין אבן ישראל מאתר ישיבת בית אל
- מכתב מהרבי, אל הרב אבן ישראל אגרות קודש
- נושא מתומצת - הרב אבן ישראל מתראיין לתוכנית 'המפגש שלי' של חברת jem
- צור ארליך, הדרן עלך: הרב שהגיע לקו הגמרא - בתוך עיתון מקור ראשון
ט' סיוון תש"ע
- מנחם ברונפמן, על ביאורו החדש של הרב שטיינזלץ לתהלים, באתר עלי ספר
- דיוקנו של רב צעיר, עיתון 'דבר' תשכ"ט
- למדן בעל שם, סופר, וחסיד מסור
(אנגלית)
- טור אישי על דמותו של הרב שטיינזלץ מאת תלמידו הרב משה קורנוויץ
- בשביל הרבי 'משיח' זה משהו שצריך להילחם בשבילו • מאמר מאלף של הרב עדין שטיינזלץ, באתר 'לחלוחית גאולתית'
הערות שוליים
- ↑ "הוא בגיל ט"ז שנה ונבוך בדרכו בחיים" • מכתב נדיר של הרבי
- ↑ מתאריך ה' מרחשון
- ↑ מתאריך ה' מנחם אב
- ↑ אגרת מה' מר חשון תשכ"ט
- ↑ כשהרבי ביקש מהרב שטיינזלץ להחליף את שמו - וידאו מחלוקת דולרים מתוך תוכנית הוידאו השבועית 'תורת חיים' במדור 'עין בעין' של חברת jem
- ↑ להלן בעיקר מתוך הסקירה על השיעור באתר של "מרכז שטיינזלץ למד את עמי".
- ↑ לדוגמא: אגרות קודש אגרת ז'פד, כ"ב מרחשון תש"כ.
- ↑ לחדור דלתות סגורות
- ↑ כך הכנסתי את התניא ל"קול ישראל"
- ↑ 'מקור ראשון' בחר ברב עדין אבן ישראל ל"איש השנה" - באתר
ה' תשרי תשע"ז
- ↑ ראו למשל: אגרת מה' מרחשון תשכ"ט, אג"ק חלק כו, עמ' ט.
- ↑ ע"פ נרי לבנה, מוסף של שבת, עיתון "חדשות", י"ז אב תשמ"ט, עמ' 5, "למה רודפים אותו"?
- ↑ מוטי לוי, הרב שטיינזלץ: הרבנים החרדיים אינם מושלמים, באתר וואלה!, 30 במאי 2011.)]
- ↑ ראו הסכמותיהם באתר מרכז שטיינזלץ, ב:הסכמות לעבודת הרב
- ↑ דיווח על השלמת ההוצאה לאור והגשת הספר לפרזידנט בוז'י הרצוג.
- ↑ https://www.kikar.co.il/hasidism/371147
- ↑ https://www.kikar.co.il/hasidism/371147
- ↑ https://www.kikar.co.il/hasidism/371147