תומכי תמימים קריית גת (גדולה): הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה תגית: עריכה ממכשיר נייד |
||
שורה 22: | שורה 22: | ||
==רקע== | ==רקע== | ||
הישיבה הוקמה על ידי תלמידי ישיבת חב"ד מהעיר [[קישינב]] על שם הישיבה בקישינב שנהרסה בתקופת [[מלחמת העולם השנייה]]. בשנת [[תשכ"ז]] נפתחה הישיבה לבחורים חסידי חב"ד מכל הארץ. לקראת הפתיחה הגיעו ללמוד בישיבה תלמידים מישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]], ביניהם היה הרב [[משה מרדכי חזן]]. [[התוועדות]] ברוכים הבאים התקיימה בבית הכנסת של עולי רומניה בקריית גת. בסוף שנת [[תשכ"ז]] הורה [[הרבי]] לרב [[אפרים וולף]] - מנהל ישיבת [[תומכי תמימים לוד]], לשלוח תלמידים משיעור ג' בלוד על מנת לחזק את הישיבה בקריית גת. | הישיבה הוקמה על ידי תלמידי ישיבת חב"ד מהעיר [[קישינב]] על שם הישיבה בקישינב שנהרסה בתקופת [[מלחמת העולם השנייה]]. בשנת [[תשכ"ז]] נפתחה הישיבה לבחורים חסידי חב"ד מכל הארץ. לקראת הפתיחה הגיעו ללמוד בישיבה תלמידים מישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]], ביניהם היה הרב [[משה מרדכי חזן]]. [[התוועדות]] ברוכים הבאים התקיימה בבית הכנסת של עולי רומניה בקריית גת. בסוף שנת [[תשכ"ז]] הורה [[הרבי]] לרב [[אפרים וולף]] - מנהל ישיבת [[תומכי תמימים לוד]], לשלוח תלמידים משיעור ג' בלוד על מנת לחזק את הישיבה בקריית גת. | ||
הרבי מצדו "דחף" מאד את הקמת הישיבה ואף התבטא במכתבו לרב אפריים וולף בשנת תשי"ט:"יצאתי מגדרי והפעלת אנשים מבית ומבחוץ בעניני ישיבת תו"ת קריית גת". בשנת תשמ"ה במכתבו לכינוס שלוחי הרבי לאה"ק שנערך בישיבה-התייחס הרבי לשם העיר וכתב "קרית גת אל תגידו בגת,שתהי' קריית מלך רב" | |||
את הישיבה ניהל הרב [[דב טייכמן]], במסגרת ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]]. כחבר הנהלה שישמש הרב [[זלמן אבלסקי]] כסמנכ"ל ומזכיר הישיבה שימש הרב יהודה פרידמן. בשנותיה הראשונות התקיימה הישיבה במבנה ארעי. בשנת [[תש"כ]] התקיימה הנחת אבן הפינה לבניין החדש ובשנת [[תשכ"ב]] הושלם השלד. באביב שנת [[תשכ"ט]] הסתיימה בניית המבנה החדש, וב[[כ"ה באלול]] שנת [[תשכ"ט]] התקיימה [[חנוכת הבית]]. בשנת [[תשל"ג]] מונו להנהלת הישיבה הרב [[שלום דובער וולפא]] והרב [[גרשון לוין]]. בשנת [[תשל"ט]] מונו להנהלת הישיבה הרבנים [[משולם זושא אלפרוביץ']] ו[[מנחם מענדל גרונר]]. | את הישיבה ניהל הרב [[דב טייכמן]], במסגרת ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]]. כחבר הנהלה שישמש הרב [[זלמן אבלסקי]] כסמנכ"ל ומזכיר הישיבה שימש הרב יהודה פרידמן. בשנותיה הראשונות התקיימה הישיבה במבנה ארעי. בשנת [[תש"כ]] התקיימה הנחת אבן הפינה לבניין החדש ובשנת [[תשכ"ב]] הושלם השלד. באביב שנת [[תשכ"ט]] הסתיימה בניית המבנה החדש, וב[[כ"ה באלול]] שנת [[תשכ"ט]] התקיימה [[חנוכת הבית]]. בשנת [[תשל"ג]] מונו להנהלת הישיבה הרב [[שלום דובער וולפא]] והרב [[גרשון לוין]]. בשנת [[תשל"ט]] מונו להנהלת הישיבה הרבנים [[משולם זושא אלפרוביץ']] ו[[מנחם מענדל גרונר]]. | ||
שורה 27: | שורה 29: | ||
בשנים תשמ"א-תשמ"ד נסגרה הישיבה הגדולה והרבנים אלפרוביץ וגרונר לימדו בישיבה הקטנה. בשנת תשמ"ה נפתחה הישיבה הגדולה מחדש ע"י תלמידים שסיימו את לימודיהם בישיבה בלוד | בשנים תשמ"א-תשמ"ד נסגרה הישיבה הגדולה והרבנים אלפרוביץ וגרונר לימדו בישיבה הקטנה. בשנת תשמ"ה נפתחה הישיבה הגדולה מחדש ע"י תלמידים שסיימו את לימודיהם בישיבה בלוד | ||
במהלך השנים צמחה הישיבה והתפתחה ובשנים תשמ"ז-תנש"א הצטרפו לישיבה הרבנים-ברוך מנחם כהנא,יוסף יצחק זילברשטרום,יוסף יצחק גנזבורג, נפתלי מרינובסקי,והרב יונה יעקובוביץ | במהלך השנים הבאות צמחה הישיבה והתפתחה ובשנים תשמ"ז-תנש"א הצטרפו לישיבה צוות חדש ומורחב שכלל את הרבנים-ברוך מנחם כהנא,יוסף יצחק זילברשטרום,יוסף יצחק גנזבורג, נפתלי מרינובסקי,והרב יונה יעקובוביץ | ||
בתחילת שנות הנו"נים נקלעה הישיבה למצב כספי קשה שכמעט והוביל לסגירתה, בעקבות המצב ביקש ראש הישיבה הרב משה הבלין | בתחילת שנות הנו"נים נקלעה הישיבה למצב כספי קשה שכמעט והוביל לסגירתה, בעקבות המצב ביקש ראש הישיבה הרב משה הבלין מידידו הרב מנחם מענדל מנדלזון רבה של קוממיות ששהה אז בניו יורק שיעבור בחלוקת הדולרים ויבקש מהרבי ברכה עבור הישיבה, כשעבר הרב מנדלסון לפני הרבי וסיפר על מצבה הקשה של הישיבה אמר לו הרבי שיעשה בית דין של שלושה רבנים בארץ הקודש שיפסקו שעל הישיבה לצאת מכל החובות, ואכן כשחזר הרב מנדלסון לארץ הושיב בית דין של שלושה רבנים שכלל אותו ואת הרבנים הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי והרב מענדל וועכטער שפסקו שעל הישיבה לצאת כל החובות, ואכן באורח פלא זמן קצר לאחר פסק הדין קיבלה הישיבה תקציב ענק שהיה מיועד שנים רבות עבור הישיבה ולפתע השתחרר,דבר שהוביל לסגירת חובותיה של הישיבה. | ||
רבה של קוממיות ששהה אז בניו יורק שיעבור בחלוקת הדולרים ויבקש מהרבי ברכה עבור הישיבה, כשעבר הרב מנדלסון לפני הרבי וסיפר על מצבה הקשה של הישיבה אמר לו הרבי שיעשה בית דין של שלושה רבנים בארץ הקודש שיפסקו שעל הישיבה לצאת מכל החובות, ואכן כשחזר הרב מנדלסון לארץ הושיב בית דין של שלושה רבנים שכלל אותו ואת הרבנים הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי והרב מענדל וועכטער שפסקו שעל הישיבה לצאת כל החובות, ואכן באורח פלא זמן קצר לאחר פסק הדין קיבלה הישיבה תקציב ענק שהיה מיועד שנים רבות עבור הישיבה ולפתע השתחרר,דבר שהוביל לסגירת חובותיה של הישיבה. | תוך כדי המשבר הכספי עזב הרב וולפא את ניהול הישיבה, ואת מקומו תפס הרב [[משה הבלין]], שמונה לראש הישיבה. לימים התמנה הרב הבלין לרב העיר, ונוכחותו בישיבה פחתה. | ||
בשנת תשנ"ח הצטרף לצוות הישיבה חתנו של ראש הישיבה הרב יעקב יוסף(jj) קופרמן. | בשנת תשנ"ח הצטרף לצוות הישיבה חתנו של ראש הישיבה, הרב יעקב יוסף(jj) קופרמן. | ||
בשנת [[תשס"ו]] הצטרף הרב [[אלישיב קפלון]], לשעבר רבה הראשי של קהילת חב"ד ב[[רוסטוב]], לצוות הישיבה. | בשנת [[תשס"ו]] הצטרף הרב [[אלישיב קפלון]], לשעבר רבה הראשי של קהילת חב"ד ב[[רוסטוב]], לצוות הישיבה. | ||
שורה 46: | שורה 47: | ||
כמו כן נערכו שיפוצים כללים במתחם הכניסה לישיבה. בחודש חשוון [[תשע"ו]] הופסקו העבודות במתחם לפרק זמן ארוך עקב הוראת ראש הישיבה ורב העיר הרב הבלין שהורה לא להעסיק ערבים עקב המצב ששרר בארה"ק. | כמו כן נערכו שיפוצים כללים במתחם הכניסה לישיבה. בחודש חשוון [[תשע"ו]] הופסקו העבודות במתחם לפרק זמן ארוך עקב הוראת ראש הישיבה ורב העיר הרב הבלין שהורה לא להעסיק ערבים עקב המצב ששרר בארה"ק. | ||
בחודש אדר תשע"ו בעקבות חילוקי דעות שהתגלעו בין הרב זושא אלפרוביץ למשפיע הרב יעקב יוסף קופרמן-הועבר הרב קופרמן ממשרתו כמשפיע למשרת נו"נ כשאת מקומו מחליף הרב ישעיהו אבני. | בחודש אדר תשע"ו בעקבות חילוקי דעות שהתגלעו בין המשפיע הראשי הרב זושא אלפרוביץ למשפיע הרב יעקב יוסף קופרמן-הועבר הרב קופרמן ממשרתו כמשפיע למשרת נו"נ כשאת מקומו מחליף הרב ישעיהו אבני. | ||
בחודש אייר תשע"ו החליטה הנהלת הישיבה על הריסת המקווה הישן הסמוך לישיבה והקמת מקווה חדש ומפואר, עד להשלמת בניית המקווה הוקם מקווה ארעי מתחת לבניין הישיבה, המקווה החדש יושלם ויפתח בחודש אלול תשע"ז. | בחודש אייר תשע"ו החליטה הנהלת הישיבה על הריסת המקווה הישן הסמוך לישיבה והקמת מקווה חדש ומפואר, עד להשלמת בניית המקווה הוקם מקווה ארעי מתחת לבניין הישיבה, המקווה החדש יושלם ויפתח בחודש אלול תשע"ז. | ||
שורה 58: | שורה 59: | ||
אחד מהדברים הבולטים בישיבה לעומת שאר ישיבות חב"ד בארה"ק היא מספר התלמידים הגדול שמגיע מחו"ל (בעיקר מקראון הייטס,צרפת,רוסיה וברזיל.) דבר המעמיד את הישיבה כאחת הישיבות הגדולות של חב"ד בעולם. נכון לשנת תשע"ז לומדים בישיבה למעלה מ-200 תלמידים (מלבד כ-170 תלמידים בישיבה הקטנה וכ-60 תלמידים במתיבתא). | אחד מהדברים הבולטים בישיבה לעומת שאר ישיבות חב"ד בארה"ק היא מספר התלמידים הגדול שמגיע מחו"ל (בעיקר מקראון הייטס,צרפת,רוסיה וברזיל.) דבר המעמיד את הישיבה כאחת הישיבות הגדולות והנחשבות של חב"ד בעולם. נכון לשנת תשע"ז לומדים בישיבה למעלה מ-200 תלמידים (מלבד כ-170 תלמידים בישיבה הקטנה וכ-60 תלמידים במתיבתא). | ||
=== צוות הישיבה כיום === | === צוות הישיבה כיום === | ||
*ראש הישיבה: הרב [[משה הבלין]], המכהן גם כרבה הראשי של קרית גת (והעיר שדרות) וחבר [[בית דין רבני חב"ד]]. | *ראש הישיבה: הרב [[משה הבלין]], המכהן גם כרבה הראשי של קרית גת (והעיר שדרות) וחבר [[בית דין רבני חב"ד]]. | ||
שורה 65: | שורה 66: | ||
*מנכ"ל: הרב [[לוי יצחק הבלין]]. | *מנכ"ל: הרב [[לוי יצחק הבלין]]. | ||
*מנהל מכון הסמיכה לרבנות בישיבה: הרב [[שניאור זלמן ירוסלבסקי]], המכהן גם כרבה של קהילת חב"ד ב[[אלעד]]. | *מנהל מכון הסמיכה לרבנות בישיבה: הרב [[שניאור זלמן ירוסלבסקי]], המכהן גם כרבה של קהילת חב"ד ב[[אלעד]]. | ||
* מנהל גשמי: הרב לוי יצחק גרונר | |||
*ר"מים: הרב [[אברהם מענדל פרידלנד]], הרב [[יוסף יצחק זילברשטרום]], הרב [[יונה אלימלך יעקובוביץ]], הרב [[יוסף יצחק גזנבורג]], הרב [[נפתלי מרינובסקי]], הרב [[מנחם מענדל גרונר]] והרב יעקב בלינוב | *ר"מים: הרב [[אברהם מענדל פרידלנד]], הרב [[יוסף יצחק זילברשטרום]], הרב [[יונה אלימלך יעקובוביץ]], הרב [[יוסף יצחק גזנבורג]], הרב [[נפתלי מרינובסקי]], הרב [[מנחם מענדל גרונר]] והרב יעקב בלינוב | ||
*משפיעים: הרב [[משולם זושא אלפרוביץ]], הרב [[אלישיב קפלון]], הרב [[ברוך מנחם הכהן כהנא]], הרב [[עזריאל זעליג הלוי וולפא]], הרב ישעיהו אבני, והרב מנחם מענדל זילברשטרום. | *משפיעים: הרב [[משולם זושא אלפרוביץ]], הרב [[אלישיב קפלון]], הרב [[ברוך מנחם הכהן כהנא]], הרב [[עזריאל זעליג הלוי וולפא]], הרב ישעיהו אבני, והרב מנחם מענדל זילברשטרום. |
גרסה מ־06:03, 13 באפריל 2017
תומכי תמימים קריית גת | |
---|---|
[[קובץ:![]() מבנה הישיבה | |
אפיון | ישיבה גדולה |
תאריך יסוד | תשי"ט |
מיקום | קריית גת |
ראש הישיבה | הרב משה הבלין |
מספר תלמידים | 200 |
ספר פלפולים | לכבודו של מלך |
קובץ הערות | קריית מלך רב |
תומכי תמימים קריית גת (נקראת גם ישיבת בית דוד חב"ד) הינה ישיבה ברשת הישיבות תומכי תמימים בקריית גת. נוסדה בשנת תשי"ט על ידי הרבי באמצעות הרב יעקב פלס ומשכנה מיום הווסדה ברחוב אליהו הנביא 5. הישיבה נועדה במקורה עבור תושבי העיר שאינם חסידי חב"ד. כיום לומדים בישיבה בחורים חב"דיים, המגיעים אליה מכל הארץ. בישיבה שלשה מחלקות: מתיבתא, ישיבה קטנה וישיבה גדולה.
רקע
הישיבה הוקמה על ידי תלמידי ישיבת חב"ד מהעיר קישינב על שם הישיבה בקישינב שנהרסה בתקופת מלחמת העולם השנייה. בשנת תשכ"ז נפתחה הישיבה לבחורים חסידי חב"ד מכל הארץ. לקראת הפתיחה הגיעו ללמוד בישיבה תלמידים מישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד, ביניהם היה הרב משה מרדכי חזן. התוועדות ברוכים הבאים התקיימה בבית הכנסת של עולי רומניה בקריית גת. בסוף שנת תשכ"ז הורה הרבי לרב אפרים וולף - מנהל ישיבת תומכי תמימים לוד, לשלוח תלמידים משיעור ג' בלוד על מנת לחזק את הישיבה בקריית גת.
הרבי מצדו "דחף" מאד את הקמת הישיבה ואף התבטא במכתבו לרב אפריים וולף בשנת תשי"ט:"יצאתי מגדרי והפעלת אנשים מבית ומבחוץ בעניני ישיבת תו"ת קריית גת". בשנת תשמ"ה במכתבו לכינוס שלוחי הרבי לאה"ק שנערך בישיבה-התייחס הרבי לשם העיר וכתב "קרית גת אל תגידו בגת,שתהי' קריית מלך רב"
את הישיבה ניהל הרב דב טייכמן, במסגרת ישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד. כחבר הנהלה שישמש הרב זלמן אבלסקי כסמנכ"ל ומזכיר הישיבה שימש הרב יהודה פרידמן. בשנותיה הראשונות התקיימה הישיבה במבנה ארעי. בשנת תש"כ התקיימה הנחת אבן הפינה לבניין החדש ובשנת תשכ"ב הושלם השלד. באביב שנת תשכ"ט הסתיימה בניית המבנה החדש, ובכ"ה באלול שנת תשכ"ט התקיימה חנוכת הבית. בשנת תשל"ג מונו להנהלת הישיבה הרב שלום דובער וולפא והרב גרשון לוין. בשנת תשל"ט מונו להנהלת הישיבה הרבנים משולם זושא אלפרוביץ' ומנחם מענדל גרונר.
בשנים תשמ"א-תשמ"ד נסגרה הישיבה הגדולה והרבנים אלפרוביץ וגרונר לימדו בישיבה הקטנה. בשנת תשמ"ה נפתחה הישיבה הגדולה מחדש ע"י תלמידים שסיימו את לימודיהם בישיבה בלוד
במהלך השנים הבאות צמחה הישיבה והתפתחה ובשנים תשמ"ז-תנש"א הצטרפו לישיבה צוות חדש ומורחב שכלל את הרבנים-ברוך מנחם כהנא,יוסף יצחק זילברשטרום,יוסף יצחק גנזבורג, נפתלי מרינובסקי,והרב יונה יעקובוביץ
בתחילת שנות הנו"נים נקלעה הישיבה למצב כספי קשה שכמעט והוביל לסגירתה, בעקבות המצב ביקש ראש הישיבה הרב משה הבלין מידידו הרב מנחם מענדל מנדלזון רבה של קוממיות ששהה אז בניו יורק שיעבור בחלוקת הדולרים ויבקש מהרבי ברכה עבור הישיבה, כשעבר הרב מנדלסון לפני הרבי וסיפר על מצבה הקשה של הישיבה אמר לו הרבי שיעשה בית דין של שלושה רבנים בארץ הקודש שיפסקו שעל הישיבה לצאת מכל החובות, ואכן כשחזר הרב מנדלסון לארץ הושיב בית דין של שלושה רבנים שכלל אותו ואת הרבנים הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי והרב מענדל וועכטער שפסקו שעל הישיבה לצאת כל החובות, ואכן באורח פלא זמן קצר לאחר פסק הדין קיבלה הישיבה תקציב ענק שהיה מיועד שנים רבות עבור הישיבה ולפתע השתחרר,דבר שהוביל לסגירת חובותיה של הישיבה. תוך כדי המשבר הכספי עזב הרב וולפא את ניהול הישיבה, ואת מקומו תפס הרב משה הבלין, שמונה לראש הישיבה. לימים התמנה הרב הבלין לרב העיר, ונוכחותו בישיבה פחתה.
בשנת תשנ"ח הצטרף לצוות הישיבה חתנו של ראש הישיבה, הרב יעקב יוסף(jj) קופרמן.
בשנת תשס"ו הצטרף הרב אלישיב קפלון, לשעבר רבה הראשי של קהילת חב"ד ברוסטוב, לצוות הישיבה.
בחודש אלול תשס"ט חגגה הישיבה יובל להקמתה וציינה זאת באירוע מיוחד,לכבוד האירוע הוציאה הישיבה ספר בשם "לשם ולתפארת" המתעד את תולדותיה של הישיבה.
בשנת תשע"א הצטרפו לצוות הישיבה הרבנים עזריאל זעליג וולפא והרב אליעזר ירס.
לאחר שנים רבות של תכנונים, יצא לדרך בשנת תשע"ג שיפוץ כולל בזאל הישיבה גדולה, הזאל הורחב בעוד כ-50 מ"ר, רוצף מחדש, התווספו ספריות חדשות ונבנה ארון קודש מפואר.
בחודש אלול תשע"ה נבנה חדר נוסף ל'אוצר הספרים' הישיבתי עם ספרים חדשים. כמו כן נערכו שיפוצים כללים במתחם הכניסה לישיבה. בחודש חשוון תשע"ו הופסקו העבודות במתחם לפרק זמן ארוך עקב הוראת ראש הישיבה ורב העיר הרב הבלין שהורה לא להעסיק ערבים עקב המצב ששרר בארה"ק.
בחודש אדר תשע"ו בעקבות חילוקי דעות שהתגלעו בין המשפיע הראשי הרב זושא אלפרוביץ למשפיע הרב יעקב יוסף קופרמן-הועבר הרב קופרמן ממשרתו כמשפיע למשרת נו"נ כשאת מקומו מחליף הרב ישעיהו אבני.
בחודש אייר תשע"ו החליטה הנהלת הישיבה על הריסת המקווה הישן הסמוך לישיבה והקמת מקווה חדש ומפואר, עד להשלמת בניית המקווה הוקם מקווה ארעי מתחת לבניין הישיבה, המקווה החדש יושלם ויפתח בחודש אלול תשע"ז.
בשנת תשע"ו לרגל שנת הקהל קיימה הישיבה בחודש אלול כינוס בוגרים ענק תחת הכותרת "קהל גדול" באולמי אפיריון בקריית גת.
בשנת תשע"ז הצטרפו לצוות הישיבה הרבנים מנחם מענדל זילברשטרום והרב יעקב בלינוב.
עם הזמן, בעקבות הגידול המבורך במספרם של תלמידי הישיבה הקטנה והצפיפות בזאל ובפנימיה החליטה הישיבה על הקמתו של מבנה חדש שיכלול זאל מרווח, חדר אוכל, ופנימיה לתלמידי הישיבה הקטנה, לצורך כך יצאה הישיבה בחודש אדר תשע"ז בקמפיין התרמה מיוחד שבמהלכו נאספו מציבור אנ"ש שלושה מיליון שקלים עבור הבניין החדש, על פי התכנונים יושלם הבניין בחודש חשוון תשע"ט.
אחד מהדברים הבולטים בישיבה לעומת שאר ישיבות חב"ד בארה"ק היא מספר התלמידים הגדול שמגיע מחו"ל (בעיקר מקראון הייטס,צרפת,רוסיה וברזיל.) דבר המעמיד את הישיבה כאחת הישיבות הגדולות והנחשבות של חב"ד בעולם. נכון לשנת תשע"ז לומדים בישיבה למעלה מ-200 תלמידים (מלבד כ-170 תלמידים בישיבה הקטנה וכ-60 תלמידים במתיבתא).
צוות הישיבה כיום
- ראש הישיבה: הרב משה הבלין, המכהן גם כרבה הראשי של קרית גת (והעיר שדרות) וחבר בית דין רבני חב"ד.
- משפיע ראשי: הרב משולם זושא אלפרוביץ.
- משגיחים: הרב מנחם מענדל גרונר, הרב שניאור זלמן מושקוביץ והרב אליעזר ירס.
- מנכ"ל: הרב לוי יצחק הבלין.
- מנהל מכון הסמיכה לרבנות בישיבה: הרב שניאור זלמן ירוסלבסקי, המכהן גם כרבה של קהילת חב"ד באלעד.
- מנהל גשמי: הרב לוי יצחק גרונר
- ר"מים: הרב אברהם מענדל פרידלנד, הרב יוסף יצחק זילברשטרום, הרב יונה אלימלך יעקובוביץ, הרב יוסף יצחק גזנבורג, הרב נפתלי מרינובסקי, הרב מנחם מענדל גרונר והרב יעקב בלינוב
- משפיעים: הרב משולם זושא אלפרוביץ, הרב אלישיב קפלון, הרב ברוך מנחם הכהן כהנא, הרב עזריאל זעליג הלוי וולפא, הרב ישעיהו אבני, והרב מנחם מענדל זילברשטרום.
- נו"נים: הרב אלחנן הכהן כהן, הרב שלמה יהודה הלוי סגל, הרב אהרן הלוי לוי, והרב [[יעקב יוסף (jj) קופרמן.
מתיבתא
![](/images/thumb/1/15/%D7%9C%D7%A9%D7%9D_%D7%95%D7%9C%D7%AA%D7%A4%D7%90%D7%A8%D7%AA.jpg/150px-%D7%9C%D7%A9%D7%9D_%D7%95%D7%9C%D7%AA%D7%A4%D7%90%D7%A8%D7%AA.jpg)
המתיבתא כוללת את כיתות ו' עד ח'. במשך תקופה ארוכה ניהל את המתיבתא הרב נפתלי חייבי, שפרש בשנת תשס"ג. אחריו ניהל את המתיבתא הרב שלמה ליפש רב היישוב כפר אחים שפרש בשנת תשע"ה. מאז ועד היום מנהל אותה הרב שלמה חנניה ממן מביתר עילית יליד קריית גת ובוגר הישיבה. מאז החל הרב ממן לנהל את המתיבתא קיבלה המתיבתא תנופה ניכרת מבחינה חינוכית וחסידית דבר הבא לידי ביטוי ברישום ההולך וגודל.
בשנת תשס"ד נסגרה הפנימיה שאכלסה את התלמידים שהגיעו ללמוד במתיבתא מחוץ לקרית גת במשך כארבעים שנה. עקב סגירת הפנימיה עזבו את המתיבתא המדריכים הוותיקים שחינכו במקום במשך כארבעים שנה. במשך השנים עבדו במתיבתא כמחנכים: הרב יעקב יעקובוביץ'. הרב חיים אלבז ז"ל. הרב פנחס דדון. הרב מרדכי גבאי. הרב משה לחיאני. הרב ברוך מנחם הכהן כהנא. הרב נתן נטע פריז (עבר בשנת תש"ע לר"מ בישיבה קטנה). הרב יעקב הכהן כהן (עבר להיות נו"נ בישיבה קטנה). הרב רפאל יהודה גולדמיץ. הרב שמואל חיים פרנקל. הרב משה רושל חיימוב. הרב נתן יעקובוב. הרב מנחם מענדל גמליאל. הרב מנחם מענדל עובדיה. הרב אברהם הגר. הרב דובי הבלין. הרב שלמה חנניה ממן.
ישיבה קטנה
בקריית גת גם קיימת גם מסגרת ישיבה קטנה, בראשה עומד הרב יוסף יצחק זילברשטרום.
ראה
![]() | ערך מורחב – ישיבת תומכי תמימים קרית גת (קטנה) |
.
תולדות הישיבה
בחודש אלול תשס"ט לרגל שנת היובל לישיבה יצא לאור על ידי הנהלת 'יובל תמים' הספר לשם ולתפארת המספר את סיפורה של ישיבת תומכי תמימים קריית גת, בתוספת מסמכים ותמונות, ותולדות חייהם של מייסדי הישיבה שהלכו לעולמם. את הספר ערך ר' מנחם זיגלבוים, מבוגרי הישיבה.