אכילה לפני התפילה: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
(קישור למקור) |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
אודות כמות האכילה, הורו רבותינו נשיאינו{{מקור}} שיהיה בדיוק בכמות הרצויה, לא להרבות ולא למעט. הרבי אמר פעם ל[[חסיד]] שיאכל. כשהחסיד הנהן בראשו להן, אמר הרבי: {{ציטוטון|אבער ס'זאל זיין געגעס'ן}}, היינו שיהיה אכילה ולא טעימה. מאידך, אודות הרבות האכילה יותר מהצורך, מסופר כי אחד מנשיאי חב"ד הורה לחסיד לאכול לפני התפילה מכיון שהיה חלש ולא היו לו ילדים. לשנה בא החסיד ואמר שיש לו תאומים. אמר הרבי: כנראה שאכלת חתיכה יתירה. ואין זה פשוט! חתיכה יתירה זה [[מתנגד]]. ואכן, אחד מהבנים היה [[מתנגד]] חריף, לעומת השני שהיה חסיד{{הערת שוליים|[[אוצר סיפורי חב"ד]]{{מקור}}.}}. | אודות כמות האכילה, הורו רבותינו נשיאינו{{מקור}} שיהיה בדיוק בכמות הרצויה, לא להרבות ולא למעט. הרבי אמר פעם ל[[חסיד]] שיאכל. כשהחסיד הנהן בראשו להן, אמר הרבי: {{ציטוטון|אבער ס'זאל זיין געגעס'ן}}, היינו שיהיה אכילה ולא טעימה. מאידך, אודות הרבות האכילה יותר מהצורך, מסופר כי אחד מנשיאי חב"ד הורה לחסיד לאכול לפני התפילה מכיון שהיה חלש ולא היו לו ילדים. לשנה בא החסיד ואמר שיש לו תאומים. אמר הרבי: כנראה שאכלת חתיכה יתירה. ואין זה פשוט! חתיכה יתירה זה [[מתנגד]]. ואכן, אחד מהבנים היה [[מתנגד]] חריף, לעומת השני שהיה חסיד{{הערת שוליים|[[אוצר סיפורי חב"ד]]{{מקור}}.}}. | ||
מסופר, כי [[הרבנית רבקה]] | מסופר, כי [[הרבנית רבקה]] בהיותה כבת 18 שנה חלתה, ציוה עליה הרופא שתאכל תכף ומיד עם קומה בבוקר משנתה, הרבנית רבקה לא רצתה לטעום קודם התפילה, והייתה מתפללת בהשכמה, ואחר התפילה הייתה אוכלת פת שחרית. כשנודע הדבר לחותנה, ה[[אדמו"ר הצמח צדק]], אמר לה: יהודי צריך להיות בריא ובעל כוח, על מצוות נאמר "וחי בהם", הפרוש של וחי בהם: יש להחדיר חיות במצוות, בכדי שיוכלו לעשות זאת חייבים להיות בעל כוח ולהיות בשמחה. וסיים: אינך צריכה להיות על בטן ריקה. עדיף לאכול כדי להתפלל, מאשר להתפלל כדי לאכול, וברכה האדמו"ר ה"צמח צדק" באריכות ימים. היא נולדה בשנת [[תקצ"ג]] והסתלקה בשנת [[תרע"ד]].{{הערת שוליים|1= [[תבנית:היום יום/י' שבט|היום יום י' שבט]].}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{תפילה}} | {{תפילה}} | ||
[[קטגוריה:תפילה]] | [[קטגוריה:תפילה]] |
גרסה מ־01:56, 2 בפברואר 2012
האכילה לפני התפילה היא דבר אסור, ועל האוכל לפני התפילה נאמר כי הוא עובר על האיסור "לא תאכלו על הדם", לא תאכלו קודם שתתפללו על דמכם[1]. אכילה לפני התפילה אף קודמת לתפילה בציבור[כלומר?] [2].
נפסק בשולחן ערוך[3] כי הצמא והרעב הם בכלל החולים שמותר להם לאכול לפני התפילה. בדורות האחרונים, עקב חלישות הדורות, הורו רבותינו נשיאינו שאין להחמיר יותר מפסק זה של השולחן ערוך, דבר הגורם להקל בתפילה עצמה, אלא מוטב לאכול די הצורך לפני התפילה, בצורה שיוכל להשקיע את כל המחשבה והכוחות בתפילה עצמה, ובפרט בשבת, בה מאריכים בתפילה[4].
אודות כמות האכילה, הורו רבותינו נשיאינו[דרוש מקור] שיהיה בדיוק בכמות הרצויה, לא להרבות ולא למעט. הרבי אמר פעם לחסיד שיאכל. כשהחסיד הנהן בראשו להן, אמר הרבי: "אבער ס'זאל זיין געגעס'ן", היינו שיהיה אכילה ולא טעימה. מאידך, אודות הרבות האכילה יותר מהצורך, מסופר כי אחד מנשיאי חב"ד הורה לחסיד לאכול לפני התפילה מכיון שהיה חלש ולא היו לו ילדים. לשנה בא החסיד ואמר שיש לו תאומים. אמר הרבי: כנראה שאכלת חתיכה יתירה. ואין זה פשוט! חתיכה יתירה זה מתנגד. ואכן, אחד מהבנים היה מתנגד חריף, לעומת השני שהיה חסיד[5].
מסופר, כי הרבנית רבקה בהיותה כבת 18 שנה חלתה, ציוה עליה הרופא שתאכל תכף ומיד עם קומה בבוקר משנתה, הרבנית רבקה לא רצתה לטעום קודם התפילה, והייתה מתפללת בהשכמה, ואחר התפילה הייתה אוכלת פת שחרית. כשנודע הדבר לחותנה, האדמו"ר הצמח צדק, אמר לה: יהודי צריך להיות בריא ובעל כוח, על מצוות נאמר "וחי בהם", הפרוש של וחי בהם: יש להחדיר חיות במצוות, בכדי שיוכלו לעשות זאת חייבים להיות בעל כוח ולהיות בשמחה. וסיים: אינך צריכה להיות על בטן ריקה. עדיף לאכול כדי להתפלל, מאשר להתפלל כדי לאכול, וברכה האדמו"ר ה"צמח צדק" באריכות ימים. היא נולדה בשנת תקצ"ג והסתלקה בשנת תרע"ד.[6]
הערות שוליים
- ↑ מסכת ברכות דף י:.
- ↑ משנה ברורה המוכיח מגמרא מפורשת במסכת ברכות.[דרוש מקור]
- ↑ שו"ע או"ח סימן פ"ט סעיף ד'
- ↑ בשבת קודש בהשכמה יטעם מזונות קודם התפלה". אג"ק אדמו"ר הריי"צ, חי"ד ה'רפג.
- ↑ אוצר סיפורי חב"ד[דרוש מקור].
- ↑ היום יום י' שבט.