זקן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(43 גרסאות ביניים של 26 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
ה'''זקן''' הוא שם כולל לשערות הגדלות בחלקה התחתון של גולגולת הראש. לזקן ישנה משמעות פנימית עמוקה | {{מפנה|זקן}} | ||
{{איברים}} | |||
ה'''זקן''' הוא שם כולל לשערות הגדלות בחלקה התחתון של גולגולת הראש. לזקן ישנה משמעות פנימית עמוקה, ויש איסור [[הלכה|הלכתי]] לגזוז אותו. במקומות מסויימים בחז"ל המילה זקן מתייחסת ל[[סנטר]], היינו לחלק בגוף שעליו גדלות [[שערות]] הזקן, אף אם בפועל הם אינם גדלות. | |||
==חלקיו== | ==חלקיו== | ||
בהלכה מחולק הזקן לחמש אזורים שונים, וה[[זוהר]] מונה שלוש עשרה חלקים, להם הוא קורא בשם "י"ג תיקוני דיקנא": הפאות, לחי העליון ולחי התחתון. הסנטר, מעליו ומתחתיו. החלק העולה מהחזה, השפם ושני המקומות התפוחים בלחיים (שבהם לא גודל שער). | בהלכה מחולק הזקן לחמש אזורים שונים, וה[[זוהר]] מונה שלוש עשרה חלקים, להם הוא קורא בשם "י"ג תיקוני דיקנא": הפאות, לחי העליון ולחי התחתון. הסנטר, מעליו ומתחתיו. החלק העולה מהחזה, השפם ושני המקומות התפוחים בלחיים (שבהם לא גודל שער). ידוע, כי בזקנו של ה[[בעש"ט]] היו ניכרים י"ג התיקונים הללו{{הערה|ליקוטי שיחות, כרך י"ט, עמ' 531.}}. | ||
==קדושתו== | ==קדושתו== | ||
הזקן מכונה בספרי הקבלה "י"ג תיקוני דיקנא", מספר זה של י"ג הוא כנגד המשכת י"ג מידות הרחמים, אשר נשפעות לעולמות | הזקן מכונה בספרי [[הקבלה]] "י"ג תיקוני דיקנא", מספר זה של י"ג הוא כנגד המשכת י"ג מידות הרחמים, אשר נשפעות לעולמות על ידי הזקן. | ||
לכמה אנשים שעורר הרבי לגדל זקן, אמר הרבי כי זהו המקור לכל הברכות וההשפעות מלמעלה באופן של רחמים{{מקור}}. | לכמה אנשים שעורר הרבי לגדל זקן, אמר הרבי כי זהו המקור לכל הברכות וההשפעות מלמעלה באופן של רחמים{{הערה|ראה לדוגמא [[אגרות קודש]] חי"ג אגרת ד'עדר. ושם הרבי מציין עוד מקור לזה.}}. | ||
==האיסור== | ==האיסור== | ||
נאמר בתורה "לא תשחית פאת זקנך", באיסור זה נכללים כל חמשת חלקי הזקן{{הערה|על פי הלכה, אדם הגוזז את כל שערות הזקן עובר על חמישה איסורים שונים.}}, למעט הפאות - שאותם צריך לקצוץ (תלוי במנהגים שונים, אך כך הוא מנהג חב"ד) בכדי שלא יתערבו בזקן, כיון שהם שתי קדושות שונות. ולמעט השפם, שכתב האריז"ל שצריך בדוקא לקצוץ את כל חלקי השפם המעכבים את האכילה. | נאמר בתורה "לא תשחית פאת זקנך", באיסור זה נכללים כל חמשת חלקי הזקן{{הערה|על פי הלכה, אדם הגוזז את כל שערות הזקן עובר על חמישה איסורים שונים.}}, למעט הפאות - שאותם צריך לקצוץ (תלוי במנהגים שונים, אך כך הוא מנהג חב"ד) בכדי שלא יתערבו בזקן, כיון שהם שתי קדושות שונות. ולמעט השפם, שכתב האריז"ל שצריך בדוקא לקצוץ את כל חלקי השפם המעכבים את האכילה. | ||
כיון שבפסוק נאמר רק איסור השחתה, | כיון שבפסוק נאמר רק איסור השחתה, פוסקים רבים מצאו פתח להיתר - שזהו רק בהשחתה על ידי תער שמשחית לגמרי את השער, אך באם עושים זאת באופנים שונים כגון במספריים, אזי מותר לקצוץ. אך הצמח צדק פוסק{{הערה|1= [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1614&hilite=e98162d2-2bec-405a-b958-dcb8e3b5d7f4&st=%D7%A4%D7%90%D7%95%D7%AA+%D7%94%D7%A8%D7%90%D7%A9&pgnum=169 '''שו"ת הצמח צדק - יורה דעה''' סימן צ"ג].}} מוכיח שבגילוח הזקן יש משום האיסור [[לא ילבש]] ולכן אסור לקצוץ את הזקן אפילו במספריים. | ||
הרב [[משה ווינר]] הוציא בעידודו של הרבי ספר עב כרס על הנושא בו הוא מלקט את כל דברי הראשונים והאחרונים, משנה, גמרא, מדרש וזהר. | הרב [[משה ניסן ווינר]] הוציא בעידודו של הרבי ספר עב כרס על הנושא בו הוא מלקט את כל דברי הראשונים והאחרונים, משנה, גמרא, מדרש וזהר. לספר זה הוא קיבל הסכמות מרוב גדולי התורה של דורנו, למעט הרב [[משה פיינשטיין]] שסירב, באומרו כי כיון ש[[הרמב"ם]] לא כתב במפורש שהדבר אסור, אי אפשר "לדחוף" אותו בדבריו. | ||
===סידור הזקן=== | |||
גם בנוגע לסידור הזקן באמצעות סירוק או קיפול, התבטאו רבותינו נשיאינו שאין להם נחת רוח מכך{{הערה|1=שיחת אדמו"ר הרש"ב בשמחת תורה תרס"ז. נדפס ב'לשמע אוזן' מדור אדמו"ר הרש"ב אות ע'.}}. | |||
בנוגע לסירוק, כתב הרבי{{הערה|אגרות קודש חלק כ' עמוד קפב.}}, שההנהגה שלא לסדר את הזקן עם מסרק, ושלא לגעת כלל בזקן, היא הנהגה של יחידי סגולה, ומותר לסרק את הזקן. | |||
==התייחסות הרבי== | |||
[[הרבי]] מביא{{הערה|ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן}} שע"פ [[תורת הקבלה]] ישנו עניין גדול מאוד - [[י"ג תיקוני דיקנא]], וממשיכים מי"ג מדות הרחמים. ה[[צמח צדק]] כתב שי"ג מדות התיבות של "והוא רחום", הם במקביל לי"ג מדות הרחמים. כאשר שאלו{{הערה|ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן}} את הרבי באם לצורך עסקים{{הערה|"ביזנעס"}} מותר, הרבי השיב שא"כ, אין לדבר סוף... | |||
במענה של הרבי לשאלה מדוע ישנם כאלו הנוהגים לגלח את הזקן, השיב הרבי שאלו שסוברים כדעת הראשונים, או שסוברים הם שאינם צריכים להמשכת היגמה"ר. הרבי הוסיף שאנו אבל יודעים כי כדי "להביא" ל"ה' א-ל רחום וחנון כו'" – עלינו לגדל זקן. | |||
הרבי התבטא שאף שיש אופנים מסויימים שההלכה לא אוסרת, עבור חסידים "זהו איסור, וגורם נזק לנשמה, ובמילא גם לגוף"{{הערה|אגרות קודש מתורגמות חלק ב' עמוד 69.}}. | |||
היו חסידים שהתקרבו לחסידות חב"ד, והרבי עודד אותם באופן ישיר להתאמץ ולקבל על עצמם להקפיד על גידול הזקן, דוגמת הרב [[בערל וייס]] שהרבי דיבר עמו על כך ב[[יחידות]] ולאחר שקיבל על עצמו העניק לו ב[[חלוקת דולרים]] 13 שטרות של דולר באומרו "עבור הי"ג תיקוני דיקנא"{{הערה|הדבר חזר על עצמו 3 פעמים בכל פעם שהרבי ראה כיצד הזקן גדל יותר.}}. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[י"ג מידות הרחמים]] | *[[י"ג מידות הרחמים]] | ||
*[[שערות הראש והזקן]] | |||
*[[מותרי המוחין]] | |||
{{הערות | ==לקריאה נוספת== | ||
*'''[[המעלה והחיוב בגידול הזקן]]''' - לקט מדברי רבותינו נשיאינו על המעלה הגדולה בגידול זקן, [[ניצוצות של קדושה]], [[תשס"ד]]. | |||
*והדרת פנים זקן - ספר המלקט את חשיבות גידול הזקן. | |||
*'''צלם אלוקים - שייכים לחב"ד''', במדור 'חיי רבי' שבועון כפר חב"ד גליון 1915 עמוד 36 | |||
* תשובה הלכתית מכ"ק אדמו"ר מוהריי"צ בעניין איסור גילוח הזקן - נדפסה בקובץ יגדיל תורה [ניו יורק], סיון-תמוז תשמ"ג, שנה ז, חוברת ה (נד), עמ' רסג ואילך{{הערה|הקונטרס נכתב בשנת תרנ"ט ע"י כ"ק אדמו"ר מוהריי"צ - ראו: אג"ק אדמו"ר מוהריי"צ, חלק טו, עמ' קיד.}}. | |||
* הערות הרבי על שו"ת צמח צדק חלק יורה דעה סי' צג - אגרות קודש, חלק א, עמ' ג-יג עמ' ואילך {{הערה|ראו אג"ק שבהערה הקודמת וש"נ.}}. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*הרב [[משה ניסן ווינר]]: '''[http://hebrewbooks.org/21303 'הדרת פנים זקן' חלק א'] {{*}} [http://hebrewbooks.org/21348 חלק ב']''' {{PDF}} היברו-בוקס | |||
*הרב [[משה ניסן ווינר]]: קונטרס גידול הזקן, ב' קונטרסים [גידול זקן ופרנסה; גידול זקן ושלום בית ושידוכים], ניו יורק תשע"ט [ב"אוצר החכמה"]. | |||
*[ | *'''[https://col.org.il/news/134240 גזירת הזקן: מה ענה הרבי לרופא שחשב לגלח את זקנו?]''' {{COL}} | ||
[[קטגוריה: | {{הערות שוליים}} | ||
{{אדם}} | |||
[[קטגוריה:אברי הגוף]] | |||
[[קטגוריה:יורה דעה]] |
גרסה אחרונה מ־08:38, 20 ביוני 2024
המונח "זקן" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו זקן (פירושונים).
איברי גוף האדם |
---|
מושגים כלליים |
ראש • פנים • נשימה • דם • גידים • ורידי הדם • עורקים • עצבים • בשר • עצמות • עור • שערות הראש והזקן |
איברי הראש |
גולגולת • מצח • מוח • קרום שעל המוח • אויר שבין המוח לגלגולת • קרום שעל האויר • שערות הראש והזקן • זקן • עיניים • עפעפיים • אוזניים • אף • פה • שפתיים • לשון • חיך • שיניים • צואר - (קנה, ושט וורידים) • עורף • לחיים • סנטר |
איברי הגוף |
בית החזה • בית השחי • בטן • טבור • אגן • לב • ריאות • כליות • כיס המרה • כבד • קיבה • איברי הפסולת • איברי ההולדה • סיומא דגופא • יסוד דנוקבא |
גפיים |
כתפיים • ידיים • רגליים • עקב • אצבעות • ציפורניים |
ראו גם |
אשר יצר • בריאות ורפואה • אדם - מין המדבר (תבנית) |
הזקן הוא שם כולל לשערות הגדלות בחלקה התחתון של גולגולת הראש. לזקן ישנה משמעות פנימית עמוקה, ויש איסור הלכתי לגזוז אותו. במקומות מסויימים בחז"ל המילה זקן מתייחסת לסנטר, היינו לחלק בגוף שעליו גדלות שערות הזקן, אף אם בפועל הם אינם גדלות.
חלקיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בהלכה מחולק הזקן לחמש אזורים שונים, והזוהר מונה שלוש עשרה חלקים, להם הוא קורא בשם "י"ג תיקוני דיקנא": הפאות, לחי העליון ולחי התחתון. הסנטר, מעליו ומתחתיו. החלק העולה מהחזה, השפם ושני המקומות התפוחים בלחיים (שבהם לא גודל שער). ידוע, כי בזקנו של הבעש"ט היו ניכרים י"ג התיקונים הללו[1].
קדושתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
הזקן מכונה בספרי הקבלה "י"ג תיקוני דיקנא", מספר זה של י"ג הוא כנגד המשכת י"ג מידות הרחמים, אשר נשפעות לעולמות על ידי הזקן.
לכמה אנשים שעורר הרבי לגדל זקן, אמר הרבי כי זהו המקור לכל הברכות וההשפעות מלמעלה באופן של רחמים[2].
האיסור[עריכה | עריכת קוד מקור]
נאמר בתורה "לא תשחית פאת זקנך", באיסור זה נכללים כל חמשת חלקי הזקן[3], למעט הפאות - שאותם צריך לקצוץ (תלוי במנהגים שונים, אך כך הוא מנהג חב"ד) בכדי שלא יתערבו בזקן, כיון שהם שתי קדושות שונות. ולמעט השפם, שכתב האריז"ל שצריך בדוקא לקצוץ את כל חלקי השפם המעכבים את האכילה.
כיון שבפסוק נאמר רק איסור השחתה, פוסקים רבים מצאו פתח להיתר - שזהו רק בהשחתה על ידי תער שמשחית לגמרי את השער, אך באם עושים זאת באופנים שונים כגון במספריים, אזי מותר לקצוץ. אך הצמח צדק פוסק[4] מוכיח שבגילוח הזקן יש משום האיסור לא ילבש ולכן אסור לקצוץ את הזקן אפילו במספריים.
הרב משה ניסן ווינר הוציא בעידודו של הרבי ספר עב כרס על הנושא בו הוא מלקט את כל דברי הראשונים והאחרונים, משנה, גמרא, מדרש וזהר. לספר זה הוא קיבל הסכמות מרוב גדולי התורה של דורנו, למעט הרב משה פיינשטיין שסירב, באומרו כי כיון שהרמב"ם לא כתב במפורש שהדבר אסור, אי אפשר "לדחוף" אותו בדבריו.
סידור הזקן[עריכה | עריכת קוד מקור]
גם בנוגע לסידור הזקן באמצעות סירוק או קיפול, התבטאו רבותינו נשיאינו שאין להם נחת רוח מכך[5].
בנוגע לסירוק, כתב הרבי[6], שההנהגה שלא לסדר את הזקן עם מסרק, ושלא לגעת כלל בזקן, היא הנהגה של יחידי סגולה, ומותר לסרק את הזקן.
התייחסות הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי מביא[7] שע"פ תורת הקבלה ישנו עניין גדול מאוד - י"ג תיקוני דיקנא, וממשיכים מי"ג מדות הרחמים. הצמח צדק כתב שי"ג מדות התיבות של "והוא רחום", הם במקביל לי"ג מדות הרחמים. כאשר שאלו[8] את הרבי באם לצורך עסקים[9] מותר, הרבי השיב שא"כ, אין לדבר סוף...
במענה של הרבי לשאלה מדוע ישנם כאלו הנוהגים לגלח את הזקן, השיב הרבי שאלו שסוברים כדעת הראשונים, או שסוברים הם שאינם צריכים להמשכת היגמה"ר. הרבי הוסיף שאנו אבל יודעים כי כדי "להביא" ל"ה' א-ל רחום וחנון כו'" – עלינו לגדל זקן.
הרבי התבטא שאף שיש אופנים מסויימים שההלכה לא אוסרת, עבור חסידים "זהו איסור, וגורם נזק לנשמה, ובמילא גם לגוף"[10].
היו חסידים שהתקרבו לחסידות חב"ד, והרבי עודד אותם באופן ישיר להתאמץ ולקבל על עצמם להקפיד על גידול הזקן, דוגמת הרב בערל וייס שהרבי דיבר עמו על כך ביחידות ולאחר שקיבל על עצמו העניק לו בחלוקת דולרים 13 שטרות של דולר באומרו "עבור הי"ג תיקוני דיקנא"[11].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- המעלה והחיוב בגידול הזקן - לקט מדברי רבותינו נשיאינו על המעלה הגדולה בגידול זקן, ניצוצות של קדושה, תשס"ד.
- והדרת פנים זקן - ספר המלקט את חשיבות גידול הזקן.
- צלם אלוקים - שייכים לחב"ד, במדור 'חיי רבי' שבועון כפר חב"ד גליון 1915 עמוד 36
- תשובה הלכתית מכ"ק אדמו"ר מוהריי"צ בעניין איסור גילוח הזקן - נדפסה בקובץ יגדיל תורה [ניו יורק], סיון-תמוז תשמ"ג, שנה ז, חוברת ה (נד), עמ' רסג ואילך[12].
- הערות הרבי על שו"ת צמח צדק חלק יורה דעה סי' צג - אגרות קודש, חלק א, עמ' ג-יג עמ' ואילך [13].
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב משה ניסן ווינר: 'הדרת פנים זקן' חלק א' • חלק ב'
היברו-בוקס
- הרב משה ניסן ווינר: קונטרס גידול הזקן, ב' קונטרסים [גידול זקן ופרנסה; גידול זקן ושלום בית ושידוכים], ניו יורק תשע"ט [ב"אוצר החכמה"].
- גזירת הזקן: מה ענה הרבי לרופא שחשב לגלח את זקנו?
הערות שוליים
- ↑ ליקוטי שיחות, כרך י"ט, עמ' 531.
- ↑ ראה לדוגמא אגרות קודש חי"ג אגרת ד'עדר. ושם הרבי מציין עוד מקור לזה.
- ↑ על פי הלכה, אדם הגוזז את כל שערות הזקן עובר על חמישה איסורים שונים.
- ↑ שו"ת הצמח צדק - יורה דעה סימן צ"ג.
- ↑ שיחת אדמו"ר הרש"ב בשמחת תורה תרס"ז. נדפס ב'לשמע אוזן' מדור אדמו"ר הרש"ב אות ע'.
- ↑ אגרות קודש חלק כ' עמוד קפב.
- ↑ ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן
- ↑ ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן
- ↑ "ביזנעס"
- ↑ אגרות קודש מתורגמות חלק ב' עמוד 69.
- ↑ הדבר חזר על עצמו 3 פעמים בכל פעם שהרבי ראה כיצד הזקן גדל יותר.
- ↑ הקונטרס נכתב בשנת תרנ"ט ע"י כ"ק אדמו"ר מוהריי"צ - ראו: אג"ק אדמו"ר מוהריי"צ, חלק טו, עמ' קיד.
- ↑ ראו אג"ק שבהערה הקודמת וש"נ.
אדם | ||||
---|---|---|---|---|
תארים | אדם · איש · גבר · אנוש | |||
אברים (בגוף) | מוח · פנים · עין · אף · אוזן · פה · שיניים · שערות · זקן · מתנים · עורף · בשר · גידים · עצמות · עור · לב · כבד · רגל · ציפורניים | |||
חושים | ראייה · שמיעה · ריח · טעם · מישוש | |||
חלקי הנשמה | נפש · רוח · נשמה · חיה · יחידה · ראו גם: עצם הנשמה | |||
הנפשות | יצר הטוב · יצר הרע · נפש האלוקית · נפש הבהמית · נפש השכלית | |||
פרטים נוספים | אדם העליון · פני אדם · ירידת הנשמה לגוף · לא אדם · עולם קטן | |||
סוגי נפשות | זרע אדם · זרע בהמה |