חסידות סאטמר
חסידות סאטמאר היא חצר הונגרית בסגנון חסידי שהפכה בארצות-הברית להיות מהגדולה שבחצרות, שמקורה בעיר 'סאטו מארה' שברומניה. מייסדה היה הרב יואל טייטלבוים ואחריו הנהיג את החצר אחיינו, הרב משה טייטלבוים, ששימש גם כנשיא העדה החרדית. לאחר פטירתו בשנת תשס"ו התפצלה החצר בין שני בניו, הרב אהרן טייטלבוים והרב יקותיאל יהודה טייטלבוים (המכונה זלמן לייב). מרכזי החצר היום הם בוויליאמסבורג. חסידי סאטמר גרים גם בארץ ישראל, בעיקר בירושלים ובבני ברק (ב"שיכון סאטמר" בעיר, שבו מתגוררות כ-250 משפחות).
![](/images/thumb/0/02/%D7%98%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%91%D7%95%D7%9D.jpg/250px-%D7%98%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%91%D7%95%D7%9D.jpg)
הקשר עם חסידות חב"ד
בעת פרשיית יוסלה שוחמכר שרר קשר בין חצר סאטמר לליובאוויטש כשבהוראת האדמו"ר מסאטמר נשלחה משלחת להתייעץ בנושא עם הרבי[1].
הרב משה טייטלבוים, ה"ברך משה", היה אצל הרבי בשנת תשי"ח כדי לבקשו להגן על סאטמר בעקבות מאבק בינם לבין הציונים. רבי משה אמר אחר כך כי מכל הרבנים שביקר אצלם הרבי הוא היחיד שדעתם תאמה במאה אחוז. הרבי אמר לו, כי אינו יוצא לפומבי משום שהוא חושש למידת התועלת שבזה, אך מאחורי הפרגוד הוא אף פועל בעניין. בהתוועדות שנערכה לאחר מכן בי"ב בתמוז הזכיר הרבי את העניין[2].
המשורר ר' צבי יאיר שטיינמץ שהיה ידידו של רבי משה מאז ילדותו, היה נפגש עם הרב משה בסוף שנות הלמ"ד (עוד בחיי רבי יואל מסאטמר) ונהג לכתוב לרבי לאחר מכן על הפגישות.
במכתב משנת תשל"ז מספר ר' צבי יאיר על פגישה עם רבי משה, ומציין: "בתום השיחה הארוכה הדגיש, שהוא מלא הערצה למפעליו של כ"ק אד"ש ושליחיו בעשיית בעלי-תשובה... ושהוא יודע על מקוואות הטהרה בכל הקמפוסים ושהוא יצא להגן על ענייניו של כ"ק במיאמי, גם לחש באזני שהוא הציע לדודו הרב מסאטמער לפני כמה שנים לשתף פעולה עם כ"ק אד"ש בענייני חיזוק היהדות... אמר כי היה רוצה מאוד לשוחח עם כ"ק אם היה הדבר אפשר לו". בשולי מכתב משנת תשמ"ב הוא מציין שוב: "גם הרב משה טייטלבוים אמר לי באמת ואמונה, כי הוא מחסידי כ"ק אד"ש ומעריך את פעולותיו, וכי הפציר בדודו [= בעל 'ויואל משה'] לשיתוף פעולה בחיזוק עניני היהדות עם ליובאוויטש"[3].
בכמה הזדמנויות הורה הרבי לעסקני שכונת קראון הייטס ללמוד מהנהגתם של חסידי סאטמר בויליאמסבורג בעסקנות בציינו לשבח את פועלם המחושב והנמרץ בענייני שכונת ווילאמסבורג ובכלל[4].
מלחמת בריוני סאטמר בחסידי חב"ד
בתקופת מבצע אנטבה גברו החיכוכים שבין חסידות חב"ד וסאטמר, זאת על רקע ההודיה לה' על הנס שאירע בעוד בחסידות סאטמר טענו שזה מעשה שטן ודמיון מחמת שהדבר נעשה ע"י הציונים.
כמה פעמים בחורף תשל"ז נזרקו אבנים על טנק מבצעים ע"י בריוני סאטמר[5].
בחודש שבט תשל"ז הגיעו חסידי סאטמר לאוהל ונהגו בו בביזיון ובחוצפה. בהתוועדות ט"ו בשבט דיבר הרבי בעניין והתבטא בחריפות רבה על העניין באומרו: "אם להתבטא "דבר המצער", יהיה זה מעט מדי... אפילו אם מדובר היה בבית החיים של אנשים פשוטים לגמרי.. מובן ופשוט לכל בר דעת ולכל איש מישראל, ואפילו גם שאינם בני ברית (גויים) מבינים זאת..."[6].הרבי סיפר בהרחבה אודות התנהגות בלתי הולמת שהתרחשה בעבר ברוסטוב בסביבות הציון של הרבי הרש"ב, והרבי הריי"צ הזהיר את הנוגעים בדבר לתקן את התנהגותם, וכשסירבו להישמע - נענשו קשות [7]. הרבי קרא לכל המעורבים והשותפים במה שקרה בציון הרבי הריי"צ, לשוב בתשובה שלמה ולתקן את מעשם. מסופר שאחד מאותם חסידים אכן הלך לשם וביקש סליחה ומחילה, בעוד שהשני סירב ללכת והוא חלה לפתע ונפטר[דרוש מקור]
ביום טוב שביעי של פסח תשל"ז תקפו חסידי סאטמר באלימות ואכזריות קשה את חסידי חב"ד שהגיעו כמידי שנה לויליאמסבורג בתהלוכה. בהתוועדות אחרון של פסח שהתקיימה למחרת דיבר הרבי אודות המאורע המבהיל בצטטו את לשון הפסוק שקראו בתורה באותו היום "ה' ילחם לכם ואתם תחרישון" כשהמסקנה שלא להגיב לאירוע החמור ויש לסמוך בענין זה על הקב"ה לחלוטין שהוא יטפל בכך בדרכיו הוא. אמנם הרבי הבהיר שה"תחרישון" לא יתפרש חלילה כהעדר עשייה, ואדרבה יש לפעול ולהוסיף בקיום התורה והמצוות וב"השכם והערב עליהן לבית המדרש". כמו כן הבהיר הרבי שאין כוונתו בהוראה שלא להגיב משום מחילה חס ושלום על כבודום של אותם שנפגעו בתהלוכה. על חומרת המעשה התבטא הרבי שזהו דבר מצער ומבהיל, דבר שלא ייאומן שאירע ועוד ברוב עם ובפרהסיא. הרבי הודה לחסידים שהשתתפו בתהלוכה על כך שלא נגררו להשתמש ב"ידיים - ידי עשיו" והשתמשו רק ב"קול - קול יעקב" שגורם לבטל את שליטת הידיים ידי עשיו[8]. בעקבות האירועים בשנה שלאחר מכן, לקראת שביעי של פסח תשל"ח שאלו האחראים על התהלוכה את הרבי האם להמשיך בקיום התהלוכה לויליאמסבורג בשביעי של פסח כבכל שנה או שלא ובמענה הורה הרבי לשאול את הרבנים. הרבנים בראשות הרב זלמן שמעון דבורקין פסקו, בהתאם לדברי המשטרה ולאור ידיעות שהגיעו על התכנון של בריוני סאטמר לשוב על מעשיהם ובהוספה, שאין ללכת משום פיקוח נפש ומני אז נפסק הסדר שבשביעי של פסח יוצאת תהלוכה לויליאמסבורג.
בשלהי חודש סיון תשמ"ג הרב פנחס קארף שמסר שיעור תניא בויליאמסבורג הוכה קשות ע"י בריוני סאטמר כשזקנו נגזז. שלושה שבועות אח"כ, בט' תמוז, הרב אברהם מענדל וכטר, חסיד סאטמר שהפך לחסיד חב"ד והשפיע גם על אחרים מקהילת סאטמר ללמוד את תורת חסידות חב"ד, הוכה קשות על ידי בריוניהם, זקנו ופיאותיו נגזזו, ולאחר שדקרוהו בסכין בכל חלקי גופו כולל בגרונו הושלך על ידם מחוסר בגדים כשהוא ללא הכרה ובמצב אנוש, בלב כביש סואן באזור התעשייה הדרומי בברוקלין. מאורעות אלו עוררו סערה גדולה ביהדות החרדית ורבנים מכל החוגים חתמו על מחאות נגד המעשים. בעקבות המאורעות הורו רבני חב"ד שלא לסמוך על מאכלים המיוצרים תחת הכשרות של חסידי סאטמר, ובהתוועדות בשבת שלאחר מכן גיבה הרבי את הוראה זו באומרו ש"אין אחר מעשה בית דין כלום" וממילא על כולם מוטלת החובה לציית לפסק הדין[9]. הרבי התייחס לאירועים בחריפות רבה בהתוועדות חג הגאולה י"ב תמוז באותה שנה, ומחה נחרצות נגד עושי המעשה בקשרו זאת לאירועי מאסר אדמו"ר הריי"צ - שאפילו היהודים ש"שנו ופירשו" שהיו בין היבסקים שאסרו וחקרו את הרבי הריי"צ, לא העלו בדעתם אפילו לאיים לגעת בזקנו ופיאותיו. כמו כן מחה הרבי נגד הרבנים מאותו חוג שמגבים אותם בשתיקה, וכן נגד הרבנים שמחו נגדם במחאה מאולצת, רק לצאת ידי חובה[10].
באותה התקופה הוצע לרב וכטר ע"י ידידו, יהודי חשוב ותלמיד חכם מחסידות סאטמר, לשבת ולשוחח עימו ב"ארבע עיניים", לא באופן של נצחנות אלא כדבר איש אל רעהו, והרב וכטר כתב לרבי שהוא חושב שזו הזדמנות טובה להסביר בדרכי נועם מהי חסידות ולקרב את אותו יהודי שרבים לומדים ממנו לתורת חסידות חב"ד. במענה השיב הרבי: "- שלא להתווכח (עמהם) לע"ע אינם מבינים מה שמדברים עליהם, ולהעיר ממחז"ל פסחים סו, ב כל הכועס כו'"[11].
כמו כן הרבי אמר שיש לחשוש האם לצרף למניין יהודים כאלו שאין להם בושת פנים לנהוג כך, היות ומסימני עם ישראל הוא "ביישנים רחמנים וגומלי חסדים".
בשנת תשמ"ה, בעקבות דברי זלזול וליצנות שנכתבו בעיתון "דער איד" שבהוצאת סאטמר כנגד לימוד הרמב"ם היומי, מים אחרונים ונצחיות תורת החסידות והפצתה, הורה הרבי שלא לקרוא בעיתון משום ביטול תורה, מושב לצים וחשש לחלישות באמונה בתורת החסידות[12]. כמו כן הזכיר הרבי שלא ילכו לבתי כנסת שלהם ולא ינסו לקרב אותם ו"יבוא בעל הכרם ויטול את כרמו".
כיום התמעטו החיכוכים בין חב"ד וסטמר והאדמו"רים החדשים של סאטמר, רבי אהרן טייטלבום ורבי יקותיאל יהודה טייטלבום, הינם ידידי חב"ד[13]. כמו כן נערכים ביקורים של רבנים ועסקנים מחב"ד אצל אדמו"רי סאטמר[14].
בחודש אדר תש"ע, הבהיר הרב ישראל יוסף הנדל רבה של קהילת חב"ד במגדל העמק ומרבני בית דין רבני חב"ד, כי הנוהג שהתקבל לא לאכול מהכשר של סאטמר, בעינו עומד, כי איש לא שינה את הפסקי דין הקודמים.[15]
רבי אהרן טייטלבוים
רבי אהרן טייטלבוים הוא האדמו"ר מסאטמר-קריית יואל ומכהן גם כרבה וכראש ישיבות סאטמר שבה.
רבי אהרן טייטלבוים, מאדמו"רי סאטמר, נפגש בחודש אייר בשנת תשס"ח עם שני שלוחים של הרבי בביתו בקריית יואל במונרו. הפגישה נמשכה כחצי שעה והשלוחים העניקו לאדמו"ר ספר בנושא גאולה ומשיח[16]. בשנת תשס"ט, בעקבות הפיגוע בבית חב"ד מומבאי, דיבר על מעלת מפעל השליחות של הרבי כשהוא מתבטא "בית חב"ד הוא מקום קדוש"[17] ובעצמו גם ביקר במספר בתי חב"ד בעולם[18].
בחודש תמוז שנת תש"ע נפטרה אמו של האדמו"ר, אשת אביו האדמו"ר רבי משה טייטלבוים, ומשלחת רבני ועסקני חב"ד באו לנחמו. המשלחת הייתה בראשות המרא דאתרא וחבר הבד"צ בקראון הייטס, הרב אהרון יעקב שווי ומזכירו של הרבי הרב יהודה לייב גרונר יחד עם שלוחים ועסקנים חב"דים[19].
כששמע במהלך ראיון כי המראיין[20] מקורב לליובאוויטש אמר:"אגיד לך סוד -אני ליובאוויטשער אייניקל (היינו, צאצא לאדמו"ר הזקן)"
רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים
רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, מאדמו"רי סאטמר השתתף במספר התוועדויות של הרבי בשנים תשכ"ד ותשכ"ה. גבאו של האדמו"ר העיד כי רבו עוסק בקביעות בספרי חב"ד, ולומד תניא, ליקוטי תורה ותורה אור.
בחודש סיון שנת תשס"ט ביקר בעיירה ווטרבורי בקונטיקט, שם נפגש עם השליח במקום, הרב יוסי אייזנבך שאף העניק לאדמו"ר ספר מאמרים מהאדמו"ר הזקן וכן מגילת ייחוסין בה נראה ייחוסו של האדמו"ר מסאטמר דור אחרי דור עד לאדמו"ר הזקן[21].
בחודש תמוז שנת תש"ע נפטרה אמו של האדמו"ר, אשת אביו האדמו"ר רבי משה טייטלבוים. משלחת חבדי"ת בראשות הרב יהודה לייב גרונר מזכירו של הרבי ומספר מעסקני חב"ד הגיעה לנחמו[22].
לאחרונה ביקש שיביאו לו בשביל חג הפסח יין שמיוצר על ידי חסידי ליובאוויטש דוקא [דרוש מקור]
קישורים חיצוניים
- האדמו"ר מסאטמר מדבר על אדמו"ר הזקן
- האדמו"ר מסאטמר ביקר את הרב החב"די
- האדמו"ר מסאטמר בביקור בביתו של הרב לנדא
- האדמו"ר מסאטמר בספר הצאצאים של האדמו"ר הזקן
- האדמו"ר מסאטמר במכתב עידוד לרובאשקין
- האדמו"ר ר' אהרן מסאטמר מתפעל מהתמימים בפוסטוויל אייווה.
- האדמו"ר ר' אהרן מסאטמר עורך 'מבצעים' בבית חב"ד בפאלם ספרינג
- המשלחת הסודית מסאטמר לליובאוויטש
ראו גם
הערות שוליים
- ↑ [המשלחת הסודית מסאטמר לליובאוויטש https://chabad.info/magazine/116211/]
- ↑ חב"ד און ליין
- ↑ התקשרות, גליון 783: ליובאוויטש בעיני גדולי רבני הונגריה.
- ↑ ראה לדוגמא בליקוט מענות קודש תשכ"ז-תשכ"ט מענה רצב, תשל"ב-תשל"ג מענה מג, תשמ"ז מענה רסא, ועוד
- ↑ חסיד בוויליאמסבורג שהזהיר את חב"ד מראש על 'תכנוני' סאטמר
- ↑ שיחות קודש תשל"ז, חלק א, עמ' 465 ואילך
- ↑ ראה גם: אג"ק כ"ק אדמו"ר מוהריי"צ, חלק יד - מילואים, עמ' תמד, וראה שם עמ' רצא, ובהערה שם בשוה"ג, ד"ה בדבר הבית דירה.
- ↑ שיחות קודש תשל"ז שיחת אחש"פ סעיף מ"א
- ↑ כפר חב"ד גליון המאה
- ↑ התוועדויות תשמ"ג, ד, ע' 1752.
- ↑ האמונה והפצתה, תשורה לעונטל י"ט אדר תשנ"ו
- ↑ "בהמשך למדובר לעיל אודות אלו שעושים "ליצנות" מלימוד הרמב"ם וכיוצא בו – יש צורך להבהיר ולהזהיר שלא יכנסו עמהם לוויכוחים כלל ועיקר, לא בכתב ובדפוס ולא בעל פה, ולא יהיה עסק עמהם כלל וכלל – "לא מהם ולא מהמונם"!
ומה שמדובר אודותם – אין זה אלא מפני שבעוונותינו הרבים ישנם יהודים תמימים שמתפעלים ומתבלבלים מדבריהם, בחשבם: "למה עשה ה' ככה" שיכתבו דברים כאלה על ידי יהודי עטור בזקן ופאות?!
כנראה שכחו שאותם יהודים עטורי זקן ופאות – גזזו את זקנו ופאותיו של יהודים אחרים! ולכן, לא יהיה לאף אחד עסק עמהם – "לא מהם ולא מהמונם", ופשיטא שלא יקראו ה"עיתונים" שלהם , שכן נוסף על ה"ביטול תורה" שבדבר, יש בזה איסור גמור: "ובמושב לצים לא ישב"! ו"מצוה" גוררת "מצוה" - מדברי ליצנות לדברים שעלולים לגרום לחלישות באמונה בתורת החסידות, בין אם זו ה"סיסמא" ש"נשתכחה תורת הבעל שם טוב" או הטענה שאדמו"ר הזקן כתב את דבריו עבור "אנשי שלומנו" בלבד – דברים שהם שקר גמור!... ואף על פי כן בא אותו "מחוצף" וכותב ומדפיס דברי שקר! ולא עוד, אלא שמנסה לתלות עצמו באילן גדול, בה בשעה שאין כל יסוד לכך, ואדרבה, על ידי זה מושך את רבו למקום שבו הוא נמצא – "מגלין רבו עימו" – למקום הליצנות! ובכל אופן, מכיון שהקריאה ב"עיתונים" שלהם עלולה להביא לתוצאות בלתי רציות – הרי קריאה זו היא איסור גמור!" תורת מנחם התוועדויות תשמ"ה חלק ד' עמוד 2227 והילך (שם עמוד 2219)(ההדגשות והגרשיים במקור) - ↑ ראו גם רבי יקותיאל יהודה טיילבוים בביקור אצל הרב משה יהודה לייב לנדא -
- ↑ הרב גרונר בניחום אבלים אצל רבי זלמן לייב טייטלבוים, משלחת חב"דית בניחום אבלים אצל רבי אהרן טייטלבוים - .
- ↑ בראיון לשבועון כפר חב"ד גיליון י"ח אדר תש"ע.
- ↑ השליח בפרינסטון, הרב דוד דובוב וראש מכון הסמיכה לרבנות במוריסטון, הרב חיים שפירא בפגישה עם האדמו"ר מסאטמר - .
- ↑ האדמו"ר מסאטמר: "בית חב"ד הוא מקום קדוש" - .
- ↑ רבי אהרן יחד עם האדמו"ר מפאפא בבית חב"ד בפלאם ספרינגרס. רבי אהרן טיילבוים בבית חב"ד במרילנד וכן בבפאלם ספרינקס, קליפורניה - .
- ↑ חב"ד אינפו.
- ↑ בראיון לר' אריה ארליך, בראיון לעיתון 'משפחה'. גליון מס' 1254
- ↑ חב"ד אינפו
- ↑ חב"ד אינפו.
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |
הקודם: -האדמו"ר רבי משה טייטלבוים מסאטמר |
אדמו"רי סאטמר ? |
הבא: - |