התוועדות עם הרבי
התוועדות עם הרבי הוא המעמד המרכזי של הקשר בין הרבי לחסידיו, בו נושא הרבי את דבריו לקהל, בשיחות ובמאמרי חסידות. דברי הרבי בהתוועדות כוללים דיונים תורניים, דברים בעניני השעה, הוראות לחסידים ועוד.
![](/images/thumb/b/b2/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%94%D7%AA%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%93%D7%95%D7%AA.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%94%D7%AA%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%93%D7%95%D7%AA.jpeg)
![](/images/thumb/2/27/%D7%9B%D7%A1%D7%90_%D7%91%D7%94%D7%AA%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%93%D7%95%D7%AA.jpg/250px-%D7%9B%D7%A1%D7%90_%D7%91%D7%94%D7%AA%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%93%D7%95%D7%AA.jpg)
הזמן הקבוע להתוועדויות הרבי הוא מידי שבת, במוצאי הימים טובים, ועד להסתלקות רעייתו הרבנית בשנת תשמ"ח - נערכו התוועדויות גם בימות החול, חלקן קבועות בתאריכים חשובים, כמו חגי חסידות חב"ד, וחלקן בהזדמנויות אחרות מידי פעם. כאשר נערכו ההתוועדויות בימות החול, הן שודרו למאזינים בכל העולם על ידי מרכז שידורי חב"ד.
היסטוריה
התוועדות חסידים בהשתתפות הרבי, היה דבר נדיר עד לדור השביעי, רבותנו נשאינו נהגו להתוועד עם הקהל פעמים אחדות בשנה, י"ט כסלו, פורים ועוד כיוצ"ב. היו זמנים קבועים לאמירת חסידות, והיו שיחות בעיקר במהלך סעודות שבת וחג.
אצל כ"ק אדמו"ר שליט"א התחילה תקופה חדשה בענין התוועדויות, שהרבי נוהג להתוועד עם הקהל, לעיתים קרובות, עכ"פ פעם בחודש בשבת מברכים.
לפני הנשיאות
ההתוועדות הראשונה שערך הרבי לפי הוראת הרבי הקודם היית בחג הסוכות בישיבה באטוואטצק.
ההתוועדות הראשונה שערך הרבי ב770 נערכה בב' תמוז של שנת תש"א בזאל הקטן בקומה הראשונה של 770 בהוראתו הישירה של הרבי הריי"צ, לציון הצלתו של הרבי והגעתו לארצות הברית. ההתוועדות החלה בשעה 9 ונגמרה בשעה שלוש לפנת בוקר[1]. מאז התוועד הרבי עוד כמה פעמים עם החסידים[2].
בשנים הראשונות גרו בסמוך ל770 מספר מועט של חסידים ליובאוויטש מחמת יוקר המגורים בשכונת קראון הייטס, והמנין ב770 היה בעיקר של תושבי האיזור, כאשר אדמו"ר הריי"צ שהה במוריסטאון בקייץ (?) הגיעו קבוצת חסידים לבקרו, ובניהם הרב שמואל לויטין הרב ש קזרונבסקי, והנהג היה יהודי לא חסיד חב"ד בשם רוט, שהיה הנהג של הרכב, לאחר שהחסידים נפגשו עם הרבי, הרבי שאל אם עוד מישהו כאן, ואמרו שהנהג הגבאי בבית הכנסת רוט, על שאלת הרבי אם הוא רוצה משהו? השיב: שאחרי התפלה יש קידוש, וחסידי ליובאוויטש לא משתתפים, ועל כן אין תוכן בקידוש, ואם אפשר שחתנו של הרבי (לימים הרבי שליט"א) ישתתף בקידוש, הרבי הריי"צ הוציא 3 שטרות של דולר, בתור השתתפות בקידוש, ואמר שכאשר החתן ידע שאני משתתף הוא ישתתף, ומאז מדי שבת מברכים הרבי היה מגיע כחצי שעה לאחר תחילת הקידוש, מדבר כחצי שעה, ואף היו מנגנים ניגונים שונים על בקשת הרבי (לאו דווקא חב"דיים), הרבי לא השתתף עשה בעצמו קידוש, רק ישב ודיבר, בעניני הזמן (חלק מעט משיחות אלו נתקבצו בספר שיחות קודש תרפ"ג-תש"ט[3].
לאחר יו"ד שבט תש"י
במשך השנה שלאחר הסתלקות הרבי הריי"צ הרבי התוועד עם החסידים בשבתות מברכים, כפי תקנתו של הרבי הריי"צ, בחגים ובמועדים חסידיים, אך לא אמר בהם מאמרים, אותם אומר רק רבי, אלא רק שיחות. בהתוועדות ביום טוב שני של חג השבועות הכריז החסיד ר' אליהו סימפסון, ממזכיריו של אדמו"ר הריי"צ, כי השיחות הן טובות אבל רוצים לשמוע מאמר.הרבי לא נענה לו, והוא ביקש שוב ושוב, עד שהרבי אמר: "זה מוכרח להיות דוקא עכשיו? זה לא חייב להיות דווקא עכשיו, זה יכול להיות בהזדמנות אחרת"[4].
בהתוועדות י' שבט תשי"א קיבל עליו הרבי את הנשיאות באופן רשמי, ואמר את המאמר הראשון שלו – באתי לגני.
עם השנים הלכה חסידות חב"ד וגדלה והחלו להגיע יותר ויותר חסידים להתוועדיות של הרבי, מה שגרם לכך שהזאל הקטן, בו נערכו כל התוועדיותיו של הרבי עד אז, היה צר מלהכיל את החסידים שבאו להשתתף בהתוועדיות. בעקבות כך, החל הרבי בשנת תשי"ד להתפלל ולהתוועד בזאל הגדול (שבאותו הזמן היה קטן הרבה יותר מגודלו כיום) להתוועדויות ולתפילות הימים הנוראים. ההתוועדויות הגדולות של י"ט בכסלו, י' בשבט וחג הפורים, נערכו באולמות אחרים גדולים יותר באזור קראון הייטס, כשהראשונה היא התוועדות י"ט כסלו תשי"ד באולם "פרענקלין מענאָר"[5].
לקראת ראש השנה של שנת תש"כ הסתיים השיפוץ הראשון שנערך בזאל הגדול. והוא הפך לרחב יותר. מאז עברו כל התפילות והתוועדיות לזאל הגדול, ולא נערכו עוד התוועדיות בזאל הקטן או באולמות[6].
לאחר פטירת הרבנית חנה, לא רצה הרבי להתוועד בי"ט כסלו, עד שהרב שמואל לוויטין נכנס אל הרבי ואמר: "הלוא יאמרו כי י"ט כסלו אינו יום טוב!" דבריו שכנעו את הרבי שירד להתוועדות[7].
במשך השנים ההתוועדיות נערכו בחגים ומועדים חסידיים, כשהתוועדיות בשבת נערכו בעיקר בשבתות מברכים (כתקנתו של הרבי הריי"צ) או כשהחגים או המועדים החסידיים חלו בשבת.
לאחר שמיני עצרת תשל"ח
לאחר האירוע הבריאותי שאירע בשמיני עצרת תשל"ח החל הרבי על פי הצעת הרופאים, להתוועד במוצאי שבת במקום בשבת, התוועדיות אלו, אף שהיו במוצאי שבת דומות בסגנון להתוועדות של שבת, הן מבחינת הסדר, והן מבחינת סגנון הדיבור.
לאחר כ"ב שבט תשמ"ח
במהלך השנה לאחר הסתלקותה של הרבנית חיה מושקא, החל להתוועד בכל שבת, אך חדל להתוועד בימות חול. נוהג זה התבטא לראשונה בחג הפורים תשמ"ח. זקני החסידים ורבני חב"ד מכל העולם ביקשו מכתב לרבי, ובו בקשה לערוך את ההתוועדות בחג ההפורים[8], אך הרבי לא נעתר לבקשתם, ואכן מאז לא ערך הרבי ההתוועדיות בימי חול אלא רק בשבת,
אך במקביל החל להתרבות השיחות בימות השבוע מהם בימי סגולה שבעבר הרבי נהג להתוועד בהם, ומהם בימים רגלים, לאחרי (ולפעמים לפני) תפילת ערבית על סטנדרט, בשיחות אלו הרבי נוהג לעמוד.
תאריכים בהם התוועד הרבי
- שבת מברכים
- מוצאי ראש השנה[9]
- ו' תשרי (החל מתשכ"ו)
- י"ג תשרי (מתשל"ב)
- מוצאי יום טוב ראשון חג הסוכות (עד שנה ?).
- חול המועד סוכות (עד תש"ל).
- י"ט כסלו
- כ"ד טבת
- יו"ד שבט
- פורים
- י"א ניסן (תשכ"ב, ואח"כ מתשל"ב עד תשמ"ה).
- ליל ב' דחג הפסח (עד תשל"א)[10]
- סעודת משיח.
- ערב שבועות (מתשל"ב)
- י"ב תמוז
- ט' באב שחל בשבת
- ערב ראש השנה (מתשל"ב)
תאריכים נוספים שהתוועד בהם הרבי
- יו"ד כסלו, חג הגאולה של אדמו"ר האמצעי.
- זאת חנוכה
- ב' אייר.
- ל"ג בעומר.
- ט"ו סיון
- ג' תמוז
- י"ט תמוז
- ט"ו באב
- ר"ח אלול
- ח"י אלול
התוועדות במחיצת הרבי
במשך שנות נשיאותו היה הרבי נוהג לערוך בחגים ובמועדים חסידיים התוועדיות באולם הזאל הגדול של 770. הרבי היה יושב על בימת עץ מוגבהת הצמודה לקיר הדרומי, בקדמתה ישב הרבי כשלפניו שולחן, ומאחוריו ישבו חסידים מבוגרים ובעלי תפקיד, רבנים ואדמו"רים, כשרוב הקהל עומד על מדרגות עץ מוגבהות.
הרבי היה נכנס לאולם, עולה על הבמה, ומתחיל הרבי לשאת שיחה שעיקרה היה בענייני פרשת שבוע וענייני היום לקראתו נערכה ההתוועדות, כשבין שיחה לשיחה הוא מפסיק על מנת לאפשר נגינת ניגון, כשלעתים הוא מורה במפורש איזה מהם לנגן (לדוגמה כמו ניגון הכנה לד' בבות, אותו היה מתחיל החוזר הרב יואל כהן)[11].
כשהיה הרבי רוצה להתחיל באמירת מאמר, היה מורה על נגינת ניגון רוסטוב, אותו תיקן הרבי וקבע כניגון הכנה למאמר, כשלקראת התחלת המאמר היו היושבים נעמדים על רגליהם[12].
התוועדיות הרבי בימות החול היו מוקלטות ומועלות אחר כך על הכתב, אך בהתוועדיות שנערכו בשבתות וחגים (בהם אסור להקליט) היה צוות חוזרים בראשות הרב יואל כהן משחזר את השיחות והמאמרים שאמר הרבי, וצוות של מניחים העלה את הדברים על הכתב. לעיתים היה מגיה הרבי את השיחות והמאמרים ומהם חוברו ספרים שונים[13] בעוד רובו של החומר לא הוגה[14].
בסיום התוועדויות שערך הרבי בשבתות וחגים שנגמרו במוצאי החג[15], נוהג הרבי ליטול ידים ולאחר ההתוועדות לברך על הכוס בזימון, ולאחר מכן לעשות על אותו הכוס הבדלה ולאחר מכן נוהג הרבי לחלק כוס של ברכה.
הסדר בהתוועדות בשבת
- מברך על היין, ואוכל מעט מזונות.
- ב' שיחות בענין היום.
- מאמר כעין שיחה
- ביאורים ברש"י, לקוטי לוי יצחק (החל משנת ?), שיעור הרמב"ם (החל משנת תשד"מ).בקייץ פרקי אבות.
- חלוקת משקה.
- הזכרת ברכה אחרונה
הסדר בהתוועדות בימי דפגרא בחול
- שיחות במעלה היום
- אמירת דא"ח (בימי דפגרא של חסידות חב"ד מדורות בדרך כלל בסגנון מאמר, בימים אחרים מאמר כעין שיחה).
- ביאור בשיעור הרמב"ם (החל מתשד"מ)
- הדרן על מסכת הש"ס
- ניגון ד' בבות
- הזכרת ברכת המזון
מעלת ההתוועדות
פעמים רבות הזכיר הרבי את מעלת התוועדויות אלו כעת רצון מיוחדת, בזכות ריבוי הקהל, בזכות המקום הקדוש - 770 או בזכות הזמן המיוחד - התאריך בו נערכת ההתוועדות.
כאשר פסק הנוהג של כניסה ליחידות פרטית, קבע הרבי כי ההשתתפות בהתוועדות של הרבי כמוה כיחידות, וניתן לקבל את כל התשובות לשאלות בשעת ההתוועדות.
שגיאות פרמטריות בתבנית:ניווט
פרמטרים ריקים [ 1 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית {| class="mw-collapsible mw-collapsed autocollapse" style="border: 1px #aaaaaa solid; background-color: #f9f9f9; text-align: center; clear: both; width: 75%; margin: 0.5em auto;" cellspacing="3"
! style="background-color:#b0c4de; background:#b0c4de; padding-top: 0.1em; padding-bottom: 0.1em; text-align: center; color: black; font-weight: bold; font-size: 100%" |
צילומים מהתוועדיות במשך השנים אצל הרבי
|- | style="padding-top: 3px; padding-bottom: 3px; background-color: #f9f9f9; font-size: 95%" |
|
|}
התוועדות עם הרבי
- התוועדות עם הרבי - י"ט כסליו חברת jem,
- התוועדות עם הרבי - י"א ניסן תשמ"א חברת jem,
- התוועדות עם הרבי - י"ב תמוז תשמ"א חברת jem,
{
{הערות שוליים}}
- ↑ סיפור ההתוועדות, מתוך "קובץ כ"ח סיון - יובל שנים"
- ↑ השיחות שאמר אז הרבי לוקטו והופיעו בספר שיחות קודש - קודם הנשיאות
- ↑ על הנסיעה ותחילת ההתוועודת סיפר בנו של רוט, בראיון לחברת JEM.
- ↑ ימי בראשית עמוד 167
- ↑ עמוד 70
- ↑ עמוד 50 אם כי היו מקרים יוצאי דופן (לדוגמא - התוועדות פורים תשמ"א. ראה על כך בקובץ זה עמוד 18)
- ↑ [1]
- ↑ "אנו החתומים מטה החלטנו להעיז לפנות בבקשת תחנונים לכ"ק אדמו"ר שליט"א, להתוועד ביום זה וברוב עם הדרת מלך, כנהוג על-ידי נשיאי חב"ד מדורי דורות, ומבקשים אנו מאוד לשמח את כולנו ביום אשר נהפך וכו', ומצווה דרבים שאני, ולקיים את ימי הפורים, ומכאן תושפע שמחה אמיתית לכל השנה עד יבוא ינון נאו"" גילויים מפורים עם הרבי ב-770
- ↑ ע"פ הוראת הרבי הקודם, לקשר את ר"ה עם ימי השנה ע"י התוועדות וחזרת דא"ח. מ"מ?
- ↑ תשי"ד התוועדות מיוחד בליל א' דחג הפסח, בעמידה סמוך לחדרו הקדוש.
- ↑ כל זאת למעט ניגון צמאה לך נפשי, אותו תמיד היה מתחיל לנגן בעצמו
- ↑ סרט וידאו מניגון הכנה בהתוועדות של הרבי. אם כי לפעמים היה מנוגן ניגון אחר
- ↑ כמו לקוטי שיחות, ספר המאמרים - מלוקט, ספר השיחותועוד
- ↑ ממנו חוברו ספרים כמו תורת מנחם התוועדויות ושיחות קודש
- ↑ בשבת פרשת נשא תשנ"א הרבי ערך באופן נדיר התוועדות שניה לאחר תפלת המנחה סמוך למוצאי השבת, בקשר עם סיום ימי התשלומין שלאחריה נהג כמו במוצאי יום טוב.