חיים אשכנזי
![](/images/thumb/d/dc/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg)
הרב חיים אשכנזי היה רבה של קהילת חב"ד בתל אביב, משגיח ומשפיע בישיבות חב"ד לוד ואור יהודה וחבר באגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש. לרב אשכנזי היה טור בשבועון בית משיח ועד היום מתפרסים מאמרים שהספיק לרשום לפני פטירתו.
קורות חייו
![](/images/thumb/0/08/499511.jpg/250px-499511.jpg)
![](/images/thumb/3/3c/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99_%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%A8%D7%94.jpg/250px-%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99_%D7%94%D7%9B%D7%AA%D7%A8%D7%94.jpg)
הרב חיים אשכנזי נולד ביום כ"ג באייר שנת תש"ט לרב משה ומרת דבורה אשכנזי, בתל אביב. בילדותו למד ב'חדר' בני תמימים תל אביב. בשנת תשי"ח, על פי הוראת הרבי, הגרה משפחתו לעיר ריאו-דה-ז'נרו בברזיל, שם למד ב'חדר' שאביו הקים עבוד היהודים הבודדים שגרו שם. בתחילת שנת תש"כ חזר הרב חיים אשכנזי לבדו לארץ ישראל וגדל אצל סבו, רב קהילת חב"ד בתל אביב, הרב אליעזר קרסיק. הרב אכשנזי נכח בעת פטירת הרב קרסיק, ביום ה' בניסן תש"כ. באותה תקופה למד ב'חדר' חב"ד בלוד.
בשנת תשכ"ב נכנס הרב אשכנזי ללמוד ב'ישיבה קטנה' אחי תמימים ראשון לציון אצל המשפיע הרב חיים שאול ברוק שעד סוף ימיו ראה בו מורו ורבו. בשנת תשכ"ה, לאחר שסיים את לימודיו בישיבה קטנה, עבר ללמוד בישיבה גדולה תומכי תמימים כפר חב"ד. במהלך שהותו בכפר חב"ד, היה לומד ומשתמש את רבה הראשון של כפר חב"ד, הרב שניאור זלמן גרליק. בשנת תשכ"ח היה אמור לנסוע יחד עם בני כתתו לשנת הקבוצה ב-770, אך על פי בקשת הרבי נסע לחזק את ישיבת תורת אמת ירושלים ורק לאחר מכן, לקראת חג הפסח שנת תשכ"ט, נסע לשנת הקבוצה עד לחג הפסח שנת תש"ל. בתקופת שהותו ב-770 הוסמך לרבנות על ידי ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770, הרב ישראל יצחק פיקרסקי[1]. בסיום שנת ה'קבוצה' חזר עם קבוצת שלוחים לישיבת תורת אמת בירושלים.
בשנת תשל"ב נישא לרעייתו ברוריה (לבית שיינר). היה מהבחורים הראשונים שנסעו לעשות את תקופת הכנה לחתונה אצל הרבי. אביו, הרב משה אשכנזי, שאל את הרבי ביחידות האם אפשר להמתין קרוב לשנה בין ה"ווראט" לחתונה של בנו. על כך ענה הרבי: "אצל בחור חסידי, זה לא מזיק"[2]. לאחר נישואיו למד בכולל בעיר לוד.
בשנת תשל"ד החל לשמש כמגיד שיעור לגרסא בישיבת תומכי תמימים לוד ועם הזמן הפך למשגיח ראשי, תפקיד בו כיהן כחמש עשרה שנה, במהלכה עברו דרכו אלפי תלמידים. בשלב מסוים פתחה הישיבה מחלקת 'מתיבתא' ולאחר תשובת הרבי לוודא שאין בזה משום השגת גבול, עבר לעבוד במסגרת זו. כעבור תקופה נסגרה ה'מתיבתא' והרב אשכנזי חזר לעבודת ההשגחה וההשפעה. בשנת תשמ"ט, עקב בעיות בריאותיות, הוריד מעצמו את ההשגחה והתמקד בעיקר בהשפעה. במקביל היה גם נו"נ בישיבה. בשנת תשמ"א החל לעבוד כמחנך כיתה ה' ולאחר מכן כיתה ח' בבית הספר חב"ד בלוד. בתפקיד זה החזיק עד לסוף ימיו. בשנותיו האחרונות עבר לשמש כמשפיע בישיבת תומכי תמימים אור יהודה ומשפיע קהילות חב"ד ברעננה וכפר סבא.
בסוף שנות הממים נכנסה ישיבת תומכי תמימים המרכזית לחובות עצומים ולא שולמו משכורות בזמן, בתקופה זו הקים אביו הרב משה אשכנזי גמ"ח לעובדי הישיבה אותו ניהל בנו הרב חיים, שאף השיג הלוואות גדולות מעבר לכך עבור צוות הישיבה.
עד ג' בתמוז תשנ"ד נמנע הרב אשכנזי מלהתוועד מחוץ לישיבה ורק לאחר שראה את הצורך החל להתוועד בכל מקום שהתבקש, גם כשהדבר היה כרוך בקשיים מצידו. בעקבות הצורך החל גם לכתוב התוועדויות חסידיות שמושתתות על יסודות על מה ששמע וראה מזקני החסידים שהכיר וששמע עליהם.
בשנות חייה האחרונות של אימו מרת דבורה אשכנזי החל הרב חיים אשכנזי להגיע בקביעות לשבתות לתל אביב, נוכחותו והתוועדויותיו הפיחו רוח חיים בקהילה, לאחר פטירת אימו בשנת תשס"ה עבר בקביעות לגור בתל אביב, אביו שראה את אהדת הקהילה אליו ביקש ממנו שלאחר מאה ועשרים שלו ימשיך את הרבנות בתל אביב ולהחזיר את תל אביב להיות "תל אביב של מעלה".
רבנות בתל אביב
בכ"ג טבת שנת תשס"ז, נפטר אביו הרב משה אשכנזי, שהיה רב קהילת חב"ד בתל אביב וחבר אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש חבר הנהלת ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בארץ הקודש, תפקידים אותם קיבל בירושה מחמיו הרב אליעזר קרסיק על פי הוראת כ"ק אדמו"ר שליט"'א, סוגריים הרב משה אשכנזי היה בנו של הרב מאיר אשכנזי שהיה בעבר רב בחארבין ובשנחאי שבסין ולאחר מכן שימש כרב ב770 וחבר אגודת הרבנים. סגירת סוגריים. לאחר פטירת הרב משה אשכנזי הוכתר בנו הרב חיים כממלא מקומו וממשיך דרכו בשולשלת המפוארת וברבנות.
במעמד ההכתרה שהתקיים בחודש שבט תשס"ז השתתפו; הרב בועז סגל, גבאי בית הכנסת. הרב שלום בער בוטמן, משפיע בית הכנסת, שהודיע על החלטת מתפללי בית הכנסת למנות את הרב אשכנזי כממלא מקום אביו והגיש לו את כתב ההכתרה כשהוא חתום על ידי מתפללי בית הכנסת. אחיו, הרב מרדכי שמואל אשכנזי, רבה של כפר חב"ד. הרב יוסף שמואל גרליצקי, שליח הרבי בתל אביב. הרב יוסף יצחק וילשנסקי, שליח הרבי וראש ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת והרב יוסף גינזבורג, ראש ישיבת חב"ד ברמת אביב[3].
בעקבות הכתרתו, עברה גם המשפחה להתגורר בתל אביב, בבית אביהם וסבם הרב אליעזר קרסיק. הרב אשכנזי עשה רבות למען החייאת הקהילה החב"דית בתל אביב ויחד עם המשפיע הרב שלום בער בוטמן הרחיבו את מעגל שיעורי התורה והפעילות הכללית של בית כנסת נחלת בנימין בתל אביב.
פטירתו
הרב אשכנזי נפטר בפתאומיות באור לי"ג בניסן שנת תש"ע, ב'בית אשכנזי' ברח' רוטשילד 82 בתל אביב, שעות אחדות לאחר שבת שכולה משיח התשיעית שהתקיימה ביישוב גבעת וואשינגטון לרגל י"א ניסון, בה נשא את המשא המרכזי. מסע ההלוויה יצא מביתו ברח' שד' רטשילד 82 ועבר דרך בית הכנסת חב"ד בתל אביב "נחלת בנימין" בו כיהן כרב, המשיך לשיכון חב"ד בלוד והסתיים בהר המנוחות בירושלים, שם מנוחתו כבוד[4].
לאחר פטירתו מצאו בני משפחתו מחברות עם מאמרים רבים שהכין לפירסום במסגרת שבועון בית משיח והם מתפרסמים מידי שבוע.
משפחתו
אחיו:
- הרב מרדכי שמואל אשכנזי, רבה של כפר חב"ד.
- הרב נתן אשכנזי ע"ה, חזן ושו"ב, התגורר בכפר חב"ד.
גיסיו:
- הרב יוסף יצחק ווילשאנסקי, ראש ישיבות חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת וחיפה.
- הרב נחמן יוסף טברסקי, ר"מ בישיבת אהלי תורה 770.
בניו:
- הרב מנחם מענדל אשכנזי, משגיח כשרות בכפר חב"ד ובצפריה, עורך ספר לקט מביאורי רבותינו נשיאנו על מסכת קידושין.
- ר' מאיר אשכנזי, עוסק בהפצת ספרי חב"ד. נחלת הר חב"ד.
- ר' ישראל יעקב אשכנזי, מחנך בת"ת אור מנחם צפת.
- הרב אליעזר אשכנזי, משפיע בישיבת חנוך לנער חב"ד צפת.
- הת' שניאור זלמן - 770.
- הת' יוסף יצחק - תמים-שליח בישיבת חנוך לנער דלתון.
חתניו:
- הרב שלמה הלפרן - ממלא מקום חמיו כרב קהילת חב"ד בתל אביב ורב האתר חב"ד בישראל.
- הרב אריה לייב כהן - מגיד שיעור בישיבת תומכי תמימים נתניה.
- הרב אריה קדם - ר"מ בישיבת תומכי תמימים לוד ועורך עלון הגאולה מענין ועכשווי.
- הרב מאיר טרגר - משגיח ומשפיע בישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת.
- הרב יצחק נחמן זקס - צפת.
קישורים חיצוניים
- הרב חיים אשכנזי בפרקי זיכרונות מרתקים - ראיון שנערך עמו בשבועון בית משיח.
- חוברת מאמרים שכתב בנושא 'רבי' - תשורה מחתונת ביתו, כ"ז בשבט תשע"א
- שיעורים של הרב אשכנזי בספר התניא
- שיעורים של הרב אשכנזי בספר המאמרים
- שיעורי תניא עם הרב חיים אשכנזי - חכמת התניא
- "צוואתו" למנהלי מוסדות חב"ד
- כתבה בעיתון 'המבשר' לאחר פטירתו
הערות שוליים
- ↑ במהלך היחידות של זוגתו, דיבר הרבי אודות תפקיד בעלה בישיבה. באמצע חייך הרבי ואמר: "לבעלך יש הרי סמיכה לרבנות". כששמע על כך הרב אשכנזי, אמר שהוא חושש שיבוא יום שבו יצטרך לשמש ברבנות.
- ↑ בלשונו של הרבי באידיש: "ביי א חידישע בחורים שאט נישט".
- ↑ מעמד ההכתרה של הרב אשכנזי לרב קהילת חב"ד בתל אביב
- ↑ הלויית הרב חיים אשכנזי