9,318
עריכות
תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) (קידוד קישורים) |
||
שורה 2: | שורה 2: | ||
'''שמחת בית השואבה''' הוא מעמד [[שמחה]], שתיקנו בזמן ש[[בית המקדש]] היה קיים לרגל [[ניסוך המים]] שהיה ב[[סוכות]]. | '''שמחת בית השואבה''' הוא מעמד [[שמחה]], שתיקנו בזמן ש[[בית המקדש]] היה קיים לרגל [[ניסוך המים]] שהיה ב[[סוכות]]. | ||
על שמחה זו אמרו חז"ל{{הערה|משנה סוכה ה, א.}} "מי שלא ראה שמחת בית השואבה לא ראה שמחה מימיו". | על שמחה זו אמרו חז"ל{{הערה|משנה סוכה ה, א.}} "מי שלא ראה שמחת בית השואבה לא ראה שמחה מימיו". | ||
==שאיבת המים== | ==שאיבת המים== | ||
בנוגע לשמחה בשאיבת המים עבור ניסוך המים על גבי המזבח מבאר הרבי, שניסוך המים - שלא נתפרש בתורה שבכתב - אין הצדוקים מודים בו, כפי שמצינו ש"למנסך אומר לו הגבה ידך (שנראה שתתן המים בספל, לפי שהצדוקין אין מודים בניסוך המים), שפעם אחד נסך (צדוקי) אחד (את המים) על גבי רגליו ורגמוהו כל העם באתרוגיהן". | בנוגע לשמחה בשאיבת המים עבור ניסוך המים על גבי המזבח מבאר הרבי, שניסוך המים - שלא נתפרש בתורה שבכתב - אין הצדוקים מודים בו, כפי שמצינו ש"למנסך אומר לו הגבה ידך (שנראה שתתן המים בספל, לפי שהצדוקין אין מודים בניסוך המים), שפעם אחד נסך (צדוקי) אחד (את המים) על גבי רגליו ורגמוהו כל העם באתרוגיהן". | ||
וזהו גם הטעם לגודל השמחה בשאיבת המים - דאף שמהפסוק ושאבתם [[מים]] בששון יש רק ראיה ששאיבת המים צריך להיות בשמחה, בכל זאת, כדי להוציא מלבן של צדוקים שאינם מודים בניסוך המים כל עיקר, תיקנו חכמים בנוגע לשאיבת המים - שאינה אלא הכנה לניסוך המים - שתהיה בשמחה גדולה באופן יוצא מן הכלל{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/tm/4/9/44&search= | וזהו גם הטעם לגודל השמחה בשאיבת המים - דאף שמהפסוק ושאבתם [[מים]] בששון יש רק ראיה ששאיבת המים צריך להיות בשמחה, בכל זאת, כדי להוציא מלבן של צדוקים שאינם מודים בניסוך המים כל עיקר, תיקנו חכמים בנוגע לשאיבת המים - שאינה אלא הכנה לניסוך המים - שתהיה בשמחה גדולה באופן יוצא מן הכלל{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/tm/4/9/44&search=ניסוך+המים תורת מנחם תשי"ב].}}. | ||
==שיטה נוספת - שמחה יתירה== | ==שיטה נוספת - שמחה יתירה== | ||
אמנם יש שיטה אחרת (הרמב"ם, כמו שמבואר במפרשיו{{הערה|ביאור הרי"פ פערלא לסהמ"צ רס"ג ח"ג מילואים סי' ה'.}}) ששמחת בית השואבה אינה קשורה לניסוך המים אלא הוא חיוב מן התורה לשמוח בחג הסוכות שמחה יתירה ונלמד מהפס'{{הערה|אמור כג, מ}} "ושמחתם לפני ה' אלוקיכם שבעת ימים", ומבאר בכך הרבי{{הערה|לקו"ש חלק י"ז עמ' 267 ואילך.}} שאין זה מצווה חדשה, אלא רק חיזוק של המצוה של שמחה ביו"ט שכבר קיימת והסיבה ששמו "שמחת בית השואבה" הוא רק משום שזהו שם המקום בו תקנו את השמחה ולא שהוא בגלל השאיבה (ולכן קוראים לו שמחת בית השאיבה ולא שמחת השאיבה). | אמנם יש שיטה אחרת (הרמב"ם, כמו שמבואר במפרשיו{{הערה|ביאור הרי"פ פערלא לסהמ"צ רס"ג ח"ג מילואים סי' ה'.}}) ששמחת בית השואבה אינה קשורה לניסוך המים אלא הוא חיוב מן התורה לשמוח בחג הסוכות שמחה יתירה ונלמד מהפס'{{הערה|אמור כג, מ}} "ושמחתם לפני ה' אלוקיכם שבעת ימים", ומבאר בכך הרבי{{הערה|לקו"ש חלק י"ז עמ' 267 ואילך.}} שאין זה מצווה חדשה, אלא רק חיזוק של המצוה של שמחה ביו"ט שכבר קיימת והסיבה ששמו "שמחת בית השואבה" הוא רק משום שזהו שם המקום בו תקנו את השמחה ולא שהוא בגלל השאיבה (ולכן קוראים לו שמחת בית השאיבה ולא שמחת השאיבה). | ||
===הכל שמחים בה=== | ===הכל שמחים בה=== | ||
שורה 17: | שורה 17: | ||
וזהו שכתב הרמב"ם: "ולא היו עושין אותה עמי הארץ וכל מי שירצה אלא גדולי חכמי ישראל וראשי הישיבות והסנהדרין והחסידים והזקנים ואנשי מעשה הם שהיו מרקדין" ובזה הוסיף על דברי המשנה: א. גדולי חכמי ישראל ב. ראשי ישיבות ג. סנהדרין ד. זקנים. | וזהו שכתב הרמב"ם: "ולא היו עושין אותה עמי הארץ וכל מי שירצה אלא גדולי חכמי ישראל וראשי הישיבות והסנהדרין והחסידים והזקנים ואנשי מעשה הם שהיו מרקדין" ובזה הוסיף על דברי המשנה: א. גדולי חכמי ישראל ב. ראשי ישיבות ג. סנהדרין ד. זקנים. | ||
ומבאר הרבי את מקור הדברים והוא מהגמרא המספרת אודות תנאים מסויימים שהיו רוקדים ושמחים ביותר בשמחת בית השואבה אף שברור שכל התנאים היו שמחים בה, מכל מקום בחרה הגמרא לספר על תנאים מסויימים ואף להזכירם בשמם, והוא כדי לבאר שכל אחד רקד משום מעלתו שלו: "[[רבי יהושע בן חנניא]]" המוזכר לשבח כחכם גדול שניצח את חכמי אומות העולם בויכוחיהם{{הערה|בכורות ח, ב.}} ומכאן שגדולי חכמי ישראל היו שמחים בשמחת בית השואבה, "[[רבי שמעון בן יהוצדק| בן יהוצדק]]", שמו המלא הוא "רבי שמעון בן יהוצדק" והתואר רבי ניתן למי שיש לו תלמידים וא"כ ראש ישיבה היה "[[רבן שמעון בן גמליאל]]" מוזכר משום שהיה נשיא הסנהדרין "[[הלל הזקן]]" מוזכר בתואר "הזקן" ומובן שזהו המעלה שבשלה רקד בשמחת בית השואבה - להיותו חלק מ"הזקנים". | ומבאר הרבי את מקור הדברים והוא מהגמרא המספרת אודות תנאים מסויימים שהיו רוקדים ושמחים ביותר בשמחת בית השואבה אף שברור שכל התנאים היו שמחים בה, מכל מקום בחרה הגמרא לספר על תנאים מסויימים ואף להזכירם בשמם, והוא כדי לבאר שכל אחד רקד משום מעלתו שלו: "[[רבי יהושע בן חנניא]]" המוזכר לשבח כחכם גדול שניצח את חכמי אומות העולם בויכוחיהם{{הערה|בכורות ח, ב.}} ומכאן שגדולי חכמי ישראל היו שמחים בשמחת בית השואבה, "[[רבי שמעון בן יהוצדק| בן יהוצדק]]", שמו המלא הוא "רבי שמעון בן יהוצדק" והתואר רבי ניתן למי שיש לו תלמידים וא"כ ראש ישיבה היה "[[רבן שמעון בן גמליאל]]" מוזכר משום שהיה נשיא הסנהדרין "[[הלל הזקן]]" מוזכר בתואר "הזקן" ומובן שזהו המעלה שבשלה רקד בשמחת בית השואבה - להיותו חלק מ"הזקנים". | ||
==בדורנו== | ==בדורנו== |
עריכות