ברכות השחר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 12: | שורה 12: | ||
נוהגים להדר להרגיל את הילדים כבר מגיל שלוש ('[[אופשערניש]]') באמירת ברכות השחר{{הערה|[[תבנית:היום יום/ד' באייר|היום יום ד' אייר]].}}. קודם רחיצת הפה שחרית, אין לברך ברכות השחר (מלבד בימי התעניות){{הערה|[[תבנית:היום יום/כ"ב באב|היום יום כ"ב מנחם אב]].}}. | נוהגים להדר להרגיל את הילדים כבר מגיל שלוש ('[[אופשערניש]]') באמירת ברכות השחר{{הערה|[[תבנית:היום יום/ד' באייר|היום יום ד' אייר]].}}. קודם רחיצת הפה שחרית, אין לברך ברכות השחר (מלבד בימי התעניות){{הערה|[[תבנית:היום יום/כ"ב באב|היום יום כ"ב מנחם אב]].}}. | ||
מנהג חסידים לומר ברכות השחר לפני שטועמים מאכל כלשהו בבוקר{{הערה|מענה באתר סמס לרב שע"י [[מכון הלכה חב"ד]]: למעשה מעיקר הדין אסור לאכול כלל קודם התפילה. וכן אסור להתעסק בצרכיו קודם התפילה. אך שיש צורך מותר להתעסק בצרכיו אחר ברכות השחר, והאכילה קודם התפילה היא חלק מצרכיו. מקור: שו"ע אדה"ז סי' פ"ט ס"ה (באיסור האכילה לפני התפילה למעט לצורך התפילה), מ"ב סקי"ז סי' פ"ט (להחמיר לא לעשות שום דבר כולל אכילה לפני ברכות השחר), דעם רבינ'ס קינדער עמ' צ.}}. | |||
===חגירת אבנט=== | ===חגירת אבנט=== |
גרסה מ־06:41, 27 באוגוסט 2023
ברכות השחר הם ברכות ההודאה שתיקנו חכמים על סדר העולם והנהגתו מה שהבריות נהנין בכל יום שיברכו להקדוש ברוך הוא על זה בפעם ראשונה שנהנין הנאה זו[1].
סדר ברכות השחר
ברכות השחר כוללות י"ח ברכות[2]: הראשונה שבהן היא "על נטילת ידיים", לאחר מכן ברכת אשר יצר וברכת אלקי נשמה. לאחר מכן מגיע רצף של ברכות: הנותן לשכוי בינה להבחין בין יום ובין לילה, פוקח עורים, מתיר אסורים, זוקף כפופים, מלביש ערומים, הנותן ליעף כח, רוקע הארץ על המים, המכין מצעדי גבר, שעשה לי כל צרכי[3], אוזר ישראל בגבורה, עוטר ישראל בתפארה, שלא עשני גוי, שלא עשני עבד, שלא עשני אשה[4] והמעביר שינה מעיני ותנומה מעפעפי. בסיום ברכות השחר מברכים את ברכות התורה, קוראים את ברכת הכהנים ומשנת "אלו דברים שאין להם שיעור".
הלכות ומנהגים
בנוגע לאמירת ברכות השחר בציבור כתב הרבי "ידוע מנהגנו לאומרם בבית ובפרט בתקופתנו שכמה זמן בין הקימה לביאה לבית הכנסת ובינתיים אי אפשר שלא יבוא דבר תורה"[5].
את ברכת "על נטילת ידים" שחרית - מברכים כשהידיים נגובות, מוגבהות עד מקום פיאות הראש, ופרודות.
מברכים את כל הברכות של "ברכות השחר" אפילו אם לא נתחייב בהם, כגון שהיה ניעור כל הלילה ולא פשט את בגדיו ולא לבש אחרים. אלא שבמקרה כזה, שניעור כל הלילה ולא נתחייב בהן - אינו מברך אלא אחר שיעלה עמוד השחר. אבל אם ישן בלילה ונתחייב בהן, יכול לברך מיד כשנתחייב, ובלבד שיהיה מחצות הלילה והלאה[6].
נוהגים להדר להרגיל את הילדים כבר מגיל שלוש ('אופשערניש') באמירת ברכות השחר[7]. קודם רחיצת הפה שחרית, אין לברך ברכות השחר (מלבד בימי התעניות)[8].
מנהג חסידים לומר ברכות השחר לפני שטועמים מאכל כלשהו בבוקר[9].
חגירת אבנט
אדמו"ר הריי"צ סיפר על הנהגת אביו אדמו"ר הרש"ב שלברכות השחר לא נהג לחגור אבנט ונהג להביט בחלון. הרבי ביאר זאת בעבודה, שאמירת ברכות השחר היא מייד בקומו משנתו עוד קודם ההכנה לתפילה שהוא עניין חגירת האבנט. וכן רואים בכך את כוחו של יהודי שלמרות שאין דבר המפסיק בין ליבו לערווה, בכוחו לומר ברכות השחר, לפתוח חלון ולהביט כמבואר בעניין "עיניך יונים"[10].
באחד ממכתבי רבי לוי יצחק, אביו של הרבי, כתב לו כי יש לומר את ברכות השחר בחגירת אבנט[11]. למרות זאת, ראו שמנהגו של הרבי היה שלא לחגור אבנט בברכות השחר[12], אך כידוע חגר תמיד אבנט על גבי הטלית קטן.
קישורים חיצוניים
- ברכות השחר - אלוקים נותן לנו מתנות רבות - וזה לא מובן מאליו באתר בית חב"ד
- משמעות ברכות השחר באתר בית חב"ד
הערות שוליים
- ↑ שולחן ערך אדמו"ר הזקן או"ח מו, א-י.
- ↑ ראה באור התורה במדבר ח"ג פרשת בלק בבירור בזה לפי קבלה והחסידות ובכ"מ.
- ↑ בתשעה באב וביום הכיפורים אין אומרים ברכה זו. פסקי הסידור.
- ↑ ישנם נשים המברכות "שעשני כרצונו" ולפי מנהג חב"ד, לא מברכת כלל, ראה קובץ רז"ש עמ' 28. ועיין ערך אשה.
- ↑ לקוטי שיחות חכ"ט עמ' 403.
- ↑ עו"ע אדה"ז או"ח מו, ז. סידור אדמו"ר הזקן.
- ↑ היום יום ד' אייר.
- ↑ היום יום כ"ב מנחם אב.
- ↑ מענה באתר סמס לרב שע"י מכון הלכה חב"ד: למעשה מעיקר הדין אסור לאכול כלל קודם התפילה. וכן אסור להתעסק בצרכיו קודם התפילה. אך שיש צורך מותר להתעסק בצרכיו אחר ברכות השחר, והאכילה קודם התפילה היא חלק מצרכיו. מקור: שו"ע אדה"ז סי' פ"ט ס"ה (באיסור האכילה לפני התפילה למעט לצורך התפילה), מ"ב סקי"ז סי' פ"ט (להחמיר לא לעשות שום דבר כולל אכילה לפני ברכות השחר), דעם רבינ'ס קינדער עמ' צ.
- ↑ שיחת ש"פ ויק"פ, פ' החודש, מבה"ח ניסן תשי"ב.
- ↑ לקוטי לוי יצחק אגרות קודש עמ' רז.
- ↑ מעשה מלך עמ' 2 בשם ריל"ג.