עורף: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "רצון העליון " ב־"רצון העליון ") תגית: עריכה ממכשיר נייד |
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) |
||
(10 גרסאות ביניים של 8 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{איברים}} | |||
'''עורף''' הוא החלק האחורי הקשה שתחת ראש האדם המכוון כנגד ה[[צוואר]] ומהוה כמשל לענינים רבים בקבלה, שעיקרם הוא בחינת אחוריים. | '''עורף''' הוא החלק האחורי הקשה שתחת ראש האדם המכוון כנגד ה[[צוואר]] ומהוה כמשל לענינים רבים בקבלה, שעיקרם הוא בחינת אחוריים. | ||
==העורף כמשל לאחוריים== | ==העורף כמשל לאחוריים== | ||
ההפרש שבין | ההפרש שבין בחינת אחוריים לבחינת פנים הוא ע"ד [[מבשרי אחזה אלוה]], שבעורף אין בו התחלקות אברים שעור א' מכסה את כולו. מה שאין כן בבחינת פנים נראה ונגלה ציור התחלקות האברים [[עינים]] [[ראיה|לראות]] [[אזנים]] [[שמיעה|לשמוע]] כו', ו[[תענוג]] שבבחינת ראיה היא בחינת אחרת משמיעה כו', כך הוא למעלה כביכול שבחינת [[רצון העליון]] ב"ה נקרא בחינת אחוריים ואין בו שום התחלקות, ולכך הרצון המלובש במצות כולל כל המצות בשוה שכולן הן בחינת רצונו ית' והרי זה שבח אחד לכולן אלא שהוא שבח גדול מאד כנ"ל, שהרצון עליון הוא למעלה מהחכמה כו' ולכן נקרא העונג והשמחה הנמשך מזה בשם זמירות כמו זמר שמנגנים ניגון א' היפה מאד הרבה פעמים כנ"ל. | ||
אבל העונג העליון ב"ה המלובש במצות יש לכל מצוה תענוג פרטי כי העונג הוא פנימי' המכוון המלובש ברצון ואין פנימית המכוון המלובש ברצון מצוה זו מלובש ברצון מצוה אחרת כי לכל מצוה יש כוונה אחרת כנודע וכמו עד"מ בפנים הרי התענוג שבראיה המלובש ב[[עיניים]] אינו דומה כלל לתענוג שבשמיעה שבאזנים וכן תענוג שבטעמים חיך אוכל יטעם כו' כל מין תענוג הוא מהות אחר{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/lkutey/1/1d&search=%D7%A2%D7%95%D7%A8 לקוטי תורה בשלח א, ד]}}. | אבל העונג העליון ב"ה המלובש במצות יש לכל מצוה תענוג פרטי כי העונג הוא פנימי' המכוון המלובש ברצון ואין פנימית המכוון המלובש ברצון מצוה זו מלובש ברצון מצוה אחרת כי לכל מצוה יש כוונה אחרת כנודע וכמו עד"מ בפנים הרי התענוג שבראיה המלובש ב[[עיניים]] אינו דומה כלל לתענוג שבשמיעה שבאזנים וכן תענוג שבטעמים חיך אוכל יטעם כו' כל מין תענוג הוא מהות אחר{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/lkutey/1/1d&search=%D7%A2%D7%95%D7%A8 לקוטי תורה בשלח א, ד]}}. | ||
שורה 9: | שורה 10: | ||
בחסידות נתבאר כי ענינו של פרעה הוא אותיות העורף, שכן הדעת יורד מהראש שבו המוחין [[כתר]] [[חכמה]] ו[[בינה]] דרך ה[[גרון]] לגוף שבחינתו הוא המידות המורגשות שהם [[חג"ת]] [[נה"י]], אבל קליפת פרעה עומדת בעורף שהוא מקום צר ומונעת משפע הדעת להתגלות בגוף, דבר הגורם להשכלה בלי מידות מורגשות, דבר שיש בו אחיזה לסטרא אחרא. | בחסידות נתבאר כי ענינו של פרעה הוא אותיות העורף, שכן הדעת יורד מהראש שבו המוחין [[כתר]] [[חכמה]] ו[[בינה]] דרך ה[[גרון]] לגוף שבחינתו הוא המידות המורגשות שהם [[חג"ת]] [[נה"י]], אבל קליפת פרעה עומדת בעורף שהוא מקום צר ומונעת משפע הדעת להתגלות בגוף, דבר הגורם להשכלה בלי מידות מורגשות, דבר שיש בו אחיזה לסטרא אחרא. | ||
וכביאור [[הבעל שם טוב]] על "כל אשר תמצא ידך לעשות בכחך עשה", שיעשה המעשה שעושה בכל איבריו | וכביאור [[הבעל שם טוב]] על "כל אשר תמצא ידך לעשות בכחך עשה", שיעשה המעשה שעושה בכל איבריו על פי הדעת, ובזה יש התפשטות הדעת בכל איבריו. כך בכללות העולם יש צדיק כמו משה סוד הדעת, ושאר אנשים שבדורו כשהם בחיבור א' עמו נקראו כולם דור דעה, והוא סוד תחיית המתים ומשיח. מה שאין כן ההיפך כשיש פירוד ביניהם נפרדו מהחיות ומהדעת, והוא סיבת הגלות מצרים ופרעה סוד העורף אחורי הדעת{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/bsht/kst/2/370&search=%D7%A2%D7%95%D7%A8%D7%A3 כתר שם טוב ח"ב ע' קע]}}. | ||
==ענינים גשמיים== | ==ענינים גשמיים== | ||
עניני העולם וצרכי הגוף הגשמי. הגם שאדם צריך להם, צריכין להיות בבחינת עורף ולא פנים. | עניני העולם וצרכי הגוף הגשמי. הגם שאדם צריך להם, צריכין להיות בבחינת עורף ולא פנים. בחינת פנים היינו שעושה הדבר בלב ונפש ובחינת עורף היינו בחינת אחוריים כמאן דשדי בתר כתפי' בע"כ וכאלו כפאו שד. | ||
ומאת ה' ומידו | ומאת ה' ומידו הייתה זאת כדי לאתהפכא חשוכא לנהורא שיתפלל בכח האכילה וכו', וכיוצא בזה רק שצריך שלא יומשך בבחינת פנימיות אלא בבחינת עורף והמשכה זו נעשית על ידי בחינת יהודה שהיא הודאה וביטול בבחינת [[סובב כל עלמין]] השוה ומשוה כו' גם חשך לא יחשיך וכחשיכה כאורה גשמיות ורוחניות שוין, שהרי כולם בחכמה עשית שהחכמה היא עשיה גשמיות וא"כ גם האכילה ושארי ענינים הגשמיים הם לפניו ית' כמו רוחניות של חכמה מאחר שגם החכמה היא גשמיות לגבי האור א"ס{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/toraor/12/45d&search=%D7%A2%D7%95%D7%A8%D7%A3 תורה אור פרשת ויחי מה, ד]}}. | ||
==קשר של תפילין== | ==קשר של תפילין== | ||
הארת הקשר של תפילין, הרומז לבחינתה של השכינה שהיא [[בינה]], היא במקום העורף, ושם מקום התגלות לאה שהיא בחינת [[עור]]. | הארת הקשר של תפילין, הרומז לבחינתה של השכינה שהיא [[בינה]], היא במקום העורף, ושם מקום התגלות לאה שהיא בחינת [[עור]]. | ||
כמו כן הארת הקשר של תפילין מורה על הארת ה[[שערות]] מ[[אריך אנפין]] המגיע עד העורף של [[זעיר אנפין]] ו[[הכאה|מכה שם]] ועל ידי זה מאיר בזעיר אנפין בחינת האור המקיף הנרמז בתפילין של ראש. והארה זו היא הנאמר ב[[עץ חיים]] כי [[חד קווצי דשערי]] של [[אריך אנפין]] מכה את עורף [[זעיר אנפין]], ועל ידי זה [[ספירת הדעת|הדעת]] דזעיר אנפין מתחלק לחסד וגבורה. ומבואר כי ענין זה הוא הענין של [[ציצית]]. ש[[טלית]] הוא [[אור מקיף]] הגדול המקיף לזעיר אנפין מראשו ועד סופו, ו[[ציצית]] הוא בחינת [[מקיף החוזר]] שהוא בבחינת [[שערות]] הנמשך להאיר בזעיר אנפין בבחינת אור פנימי בג' ראשונות שלו{{הערה|ראה בערך [[חד קווצי דשערי]]}}. | כמו כן הארת הקשר של תפילין מורה על הארת ה[[שערות]] מ[[אריך אנפין]] המגיע עד העורף של [[זעיר אנפין]] ו[[הכאה|מכה שם]] ועל ידי זה מאיר בזעיר אנפין בחינת האור המקיף הנרמז בתפילין של ראש. והארה זו היא הנאמר ב[[עץ חיים]] כי [[חד קווצי דשערי]] של [[אריך אנפין]] מכה את עורף [[זעיר אנפין]], ועל ידי זה [[ספירת הדעת|הדעת]] דזעיר אנפין מתחלק לחסד וגבורה. ומבואר כי ענין זה הוא הענין של [[ציצית]]. ש[[טלית]] הוא [[אור מקיף]] הגדול המקיף לזעיר אנפין מראשו ועד סופו, ו[[ציצית]] הוא בחינת [[מקיף החוזר]] שהוא בבחינת [[שערות]] הנמשך להאיר בזעיר אנפין בבחינת אור פנימי בג' ראשונות שלו{{הערה|ראה בערך [[חד קווצי דשערי]]}}. | ||
{{הערות שוליים | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | {{אדם}} | ||
[[קטגוריה:מושגים בחסידות]] | |||
[[קטגוריה:אברי הגוף]] |
גרסה אחרונה מ־12:30, 17 ביולי 2023
איברי גוף האדם |
---|
מושגים כלליים |
ראש • פנים • נשימה • דם • גידים • ורידי הדם • עורקים • עצבים • בשר • עצמות • עור • שערות הראש והזקן |
איברי הראש |
גולגולת • מצח • מוח • קרום שעל המוח • אויר שבין המוח לגלגולת • קרום שעל האויר • שערות הראש והזקן • זקן • עיניים • עפעפיים • אוזניים • אף • פה • שפתיים • לשון • חיך • שיניים • צואר - (קנה, ושט וורידים) • עורף • לחיים • סנטר |
איברי הגוף |
בית החזה • בית השחי • בטן • טבור • אגן • לב • ריאות • כליות • כיס המרה • כבד • קיבה • איברי הפסולת • איברי ההולדה • סיומא דגופא • יסוד דנוקבא |
גפיים |
כתפיים • ידיים • רגליים • עקב • אצבעות • ציפורניים |
ראו גם |
אשר יצר • בריאות ורפואה • אדם - מין המדבר (תבנית) |
עורף הוא החלק האחורי הקשה שתחת ראש האדם המכוון כנגד הצוואר ומהוה כמשל לענינים רבים בקבלה, שעיקרם הוא בחינת אחוריים.
העורף כמשל לאחוריים[עריכה | עריכת קוד מקור]
ההפרש שבין בחינת אחוריים לבחינת פנים הוא ע"ד מבשרי אחזה אלוה, שבעורף אין בו התחלקות אברים שעור א' מכסה את כולו. מה שאין כן בבחינת פנים נראה ונגלה ציור התחלקות האברים עינים לראות אזנים לשמוע כו', ותענוג שבבחינת ראיה היא בחינת אחרת משמיעה כו', כך הוא למעלה כביכול שבחינת רצון העליון ב"ה נקרא בחינת אחוריים ואין בו שום התחלקות, ולכך הרצון המלובש במצות כולל כל המצות בשוה שכולן הן בחינת רצונו ית' והרי זה שבח אחד לכולן אלא שהוא שבח גדול מאד כנ"ל, שהרצון עליון הוא למעלה מהחכמה כו' ולכן נקרא העונג והשמחה הנמשך מזה בשם זמירות כמו זמר שמנגנים ניגון א' היפה מאד הרבה פעמים כנ"ל.
אבל העונג העליון ב"ה המלובש במצות יש לכל מצוה תענוג פרטי כי העונג הוא פנימי' המכוון המלובש ברצון ואין פנימית המכוון המלובש ברצון מצוה זו מלובש ברצון מצוה אחרת כי לכל מצוה יש כוונה אחרת כנודע וכמו עד"מ בפנים הרי התענוג שבראיה המלובש בעיניים אינו דומה כלל לתענוג שבשמיעה שבאזנים וכן תענוג שבטעמים חיך אוכל יטעם כו' כל מין תענוג הוא מהות אחר[1].
פרעה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחסידות נתבאר כי ענינו של פרעה הוא אותיות העורף, שכן הדעת יורד מהראש שבו המוחין כתר חכמה ובינה דרך הגרון לגוף שבחינתו הוא המידות המורגשות שהם חג"ת נה"י, אבל קליפת פרעה עומדת בעורף שהוא מקום צר ומונעת משפע הדעת להתגלות בגוף, דבר הגורם להשכלה בלי מידות מורגשות, דבר שיש בו אחיזה לסטרא אחרא.
וכביאור הבעל שם טוב על "כל אשר תמצא ידך לעשות בכחך עשה", שיעשה המעשה שעושה בכל איבריו על פי הדעת, ובזה יש התפשטות הדעת בכל איבריו. כך בכללות העולם יש צדיק כמו משה סוד הדעת, ושאר אנשים שבדורו כשהם בחיבור א' עמו נקראו כולם דור דעה, והוא סוד תחיית המתים ומשיח. מה שאין כן ההיפך כשיש פירוד ביניהם נפרדו מהחיות ומהדעת, והוא סיבת הגלות מצרים ופרעה סוד העורף אחורי הדעת[2].
ענינים גשמיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
עניני העולם וצרכי הגוף הגשמי. הגם שאדם צריך להם, צריכין להיות בבחינת עורף ולא פנים. בחינת פנים היינו שעושה הדבר בלב ונפש ובחינת עורף היינו בחינת אחוריים כמאן דשדי בתר כתפי' בע"כ וכאלו כפאו שד.
ומאת ה' ומידו הייתה זאת כדי לאתהפכא חשוכא לנהורא שיתפלל בכח האכילה וכו', וכיוצא בזה רק שצריך שלא יומשך בבחינת פנימיות אלא בבחינת עורף והמשכה זו נעשית על ידי בחינת יהודה שהיא הודאה וביטול בבחינת סובב כל עלמין השוה ומשוה כו' גם חשך לא יחשיך וכחשיכה כאורה גשמיות ורוחניות שוין, שהרי כולם בחכמה עשית שהחכמה היא עשיה גשמיות וא"כ גם האכילה ושארי ענינים הגשמיים הם לפניו ית' כמו רוחניות של חכמה מאחר שגם החכמה היא גשמיות לגבי האור א"ס[3].
קשר של תפילין[עריכה | עריכת קוד מקור]
הארת הקשר של תפילין, הרומז לבחינתה של השכינה שהיא בינה, היא במקום העורף, ושם מקום התגלות לאה שהיא בחינת עור.
כמו כן הארת הקשר של תפילין מורה על הארת השערות מאריך אנפין המגיע עד העורף של זעיר אנפין ומכה שם ועל ידי זה מאיר בזעיר אנפין בחינת האור המקיף הנרמז בתפילין של ראש. והארה זו היא הנאמר בעץ חיים כי חד קווצי דשערי של אריך אנפין מכה את עורף זעיר אנפין, ועל ידי זה הדעת דזעיר אנפין מתחלק לחסד וגבורה. ומבואר כי ענין זה הוא הענין של ציצית. שטלית הוא אור מקיף הגדול המקיף לזעיר אנפין מראשו ועד סופו, וציצית הוא בחינת מקיף החוזר שהוא בבחינת שערות הנמשך להאיר בזעיר אנפין בבחינת אור פנימי בג' ראשונות שלו[4].
הערות שוליים
אדם | ||||
---|---|---|---|---|
תארים | אדם · איש · גבר · אנוש | |||
אברים (בגוף) | מוח · פנים · עין · אף · אוזן · פה · שיניים · שערות · זקן · מתנים · עורף · בשר · גידים · עצמות · עור · לב · כבד · רגל · ציפורניים | |||
חושים | ראייה · שמיעה · ריח · טעם · מישוש | |||
חלקי הנשמה | נפש · רוח · נשמה · חיה · יחידה · ראו גם: עצם הנשמה | |||
הנפשות | יצר הטוב · יצר הרע · נפש האלוקית · נפש הבהמית · נפש השכלית | |||
פרטים נוספים | אדם העליון · פני אדם · ירידת הנשמה לגוף · לא אדם · עולם קטן | |||
סוגי נפשות | זרע אדם · זרע בהמה |