בחירות
![](/images/thumb/f/f2/%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A4%D7%97.jpg/300px-%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A4%D7%97.jpg)
בחירות הן שיטה דמוקרטית למינוי בעלי תפקידים, באופן שמאפשר לכל הנוגעים להשפיע על הליך המינוי, על ידי הצבעה למועמד או רשימת מועמדים. כיום נהוג להפעיל הליך בחירות לצורך מינוי מנהיגים ובתי נבחרים.
יחסו של הרבי בנוגע לבחירות
בבחירות לכנסת ולעירייה בארץ הקודש, הרבי רואה כדבר שהיהודי יכול להשפיע, עם ההדגשה שהשתתפות בבחירות אינה מהווה כהתערבות בפוליטיקה אלא כצעד המשפיע על עם ישראל לטובה בגשמיות וברוחניות. הרבי הבהיר כי אין לראות בבחירות כמעשה גורלי, שהנעשה תלוי אך ורק במשתתף בהם. בהתוועדות שבת פרשת פינחס תשי"א[1], סיפר הרבי, כי ביקרו אצלו שני יהודים, אשר העלו הצעה, לאור כך שמתקרב מועד הבחירות באזורם, להכריז על אמירת תהילים, בכדי שיתקיימו באופן טוב. הרבי סיפר, כי השיב להם, שאמירת תהילים הוא בוודאי דבר טוב בכל עת, ובפרט בעניין כזה, אך אין מה לפחד מפני הבחירות[2] הרבי הוסיף והבהיר, שצריכים לידע ולזכור שה"מפתח" נמצא אצל עם ישראל, וממילא, אין מה להתפעל מכל העניינים, ואין הדבר תלוי אלא בעם ישראל. גם כאשר הבהיר למישהו שחובה להשתתף בבחירות הדגיש[3] הרבי, כי"בכל אופן יסיח דעתו מעניינים של פוליטיקה".
בחירות ברוסיה
![]() | ערך מורחב – פורים תשי"ג |
בהתוועדות פורים תשי"ג סיפר הרבי, כי בתקופת המהפיכה ברוסיה לאחרי מפלתו של הצאר, הורה אדמו"ר הרש"ב לחסידים להשתתף בבחירות שנערכו במדינה. הרבי סיפר, כי הגיע למקום שבו התקיימו הבחירות גם אחד החסידים שהיה מופשט לגמרי מהוויות העולם, ולא ידע כלל מה מתרחש במדינה, שהרי צריך הוא לקיים את ההוראה של הרבי, וכמובן, לאחרי הקדמת טבילה במקוה וחגירת אבנט, כראוי לקיום הוראה של הרבי. לאחר שעשה מה שצריך לעשות בשביל הבחירות, כפי שהורו לו חבריו ראה אנשים עומדים ומכריזים הכרזת עידוד, "הוּ-רַה", ועמד גם הוא והכריז: "הוּ-רַע, הוּ-רַע, הוּ-רַע"...
בחירות לאסיפות הרבנים
ועידת פטרבורג תר"ח
![]() | ערך מורחב – ועידת פטרבורג תר"ח |
לקראת שנת תר"ח, החליט משרד הפנים הרוסי להקים אסיפה חדשה, ובשונה מהאסיפה בשנת תר"ג, אז נבחרו הרבנים על ידי משרד הפנים, בבחירות אלו קבעו כי הנציגים יבחרו על ידי בחירות כלליות שיהיו בין כל יהודי רוסיה, וכל מי שיבחר בבחירות, יהיה מעומד להשתתפות באסיפה. בט"ו שבט תר"ח הגיע לאדמו"ר הצמח צדק על ידי פקיד המשטרה[4]. הודעה אודות כך שמבקשים ממנו להתמודד לבחירות. אדמו"ר הצמח צדק בתגובה, שלח מכתב למשרד הפנים בו הוא אומר שאינו רוצה להתמודד לבחירות, ולאחר שמשרד הפנים לא הסכים לכך, שלח אדמו"ר הצמח צדק מכתב רפואי שבו כתוב שדברים שגורמים לו התרגשות כפי מקרה זה, עלול להזיק לו במצב הבריאותי, ואכן לבסוף לא התמודד אדמו"ר הצמח צדק בבחירות.
הודות לתעמולה של אדמו"ר הצמח צדק, נבחרו מתוך 32 צירים, 26 צירים אשר הם יהודים חרדים, ורק 6 צירים היו משכילים. על אף הניצחון המוחץ לחרדים, בחר שר הפנים מתוכם 2 צירים חרדים בלבד לאסיפת הרבנים ו4 צירים משכילים לאסיפת הרבנים. ששת הנבחרים לאסיפה היו: י"ור האסיפה אליעזר ליפשיץ, שני מלומדים מר וורביל, ומר אייכנבוים, הסוחר ברנשטיין מאדסה, הסוחר גלדברג מביליסט, והסוחר בשקוויטש מוויטבסק.
אסיפת הרבנים תר"ע
![]() | ערך מורחב – אסיפת הרבנים (עת"ר) |
בסוף שנת תרס"ט חילקה הממשלה את שטח רוסיה לארבעים ושתים מחוזות, והכריזה על בחירות שיערכו בתחילת החורף של שנת עת"ר, בה יבחרו התושבים היהודים את המועמד המועדף עליהם לאסיפת הרבנים.
אדמו"ר הרש"ב ניהל תעמולת בחירות עניפה, ושלח נציגים לעיירות רוסיה על מנת שיעוררו את התושבים לבחור כנציגים את הרבנים הדתיים, ופירסם 'קול קורא'[5] בדבר הבחירות. על מנת למנוע איבוד קולות, ועל פי הדברים שסוכמו באסיפה בוילנא, בכל מחוז התמודד רק רב אחד מהרבנים הדתיים, והתוצאות היו משביעות רצון[6].
בחירות בארצות הברית
בחירות לועד הקהל בקראון הייטס
בכל כמה שנים נערכות בחירות לועד הקהל בשכונת קראון הייטס. גם לבחירות אלו הקדיש הרבי שיחות, אגרות והתייחסויות רבות.
הרבי ביקש מתושבי השכונה לבוא ולהשפיע שהמתאימים בעיניהם ייצגו את הציבור. הרבי הדגיש שהבחירות אינם בסתירה לאחדות ואהבת ישראל, מכיוון שלכל יהודי יש חלק הן בעולם הבא והן בעולם הזה. כל בוחר רושם מי לדעתו מתאים יותר למלאות את חלק ה'יושב ראש' ומי ימלא בהצלחה את תפקיד הגזבר וכו'. הרבי אמר שכל החשבנות מדוע לא לבוא ולהצביע (אין זה מכבודי, יש עיסוקים יותר חשובים וכו') הינם מה'חלל השמאלי' (היצר הרע). כמו כן הרבי נתן הוראות רבות לאופן בו יתקיימו הבחירות. בשנת תשמ"ו הודיע הרבי כי הוא יתן 'שליחות מצווה' לצדקה לכל אחד מאלו שיגיעו לבחור בבחירות. הרבי ביקש שתהיה בקלפי קופת צדקה ליד המזוזה, בכדי שכל אדם שיצא יוכל לתת צדקה[7].
בחירות לבד"צ קראון הייטס
![]() | ערך מורחב – בית דין צדק קראון הייטס |
כשנה לאחר הסתלקותו של הרב זלמן שמעון דבורקין בי"ט אדר תשמ"ה, בקשו חברי ועד הקהל בקראון הייטס מהרבי למנות רב חדש. התשובה של הרבי הייתה "זה שייך כפשוט להחלטת בני ישראל תושבי השכונה שיח'". בעקבות כך הקימו בשכונה ועד לבחירות שנקרא ארגון "הנציגים", אליו נשלח מכל בית כנסת בשכונה נציג אחד לועד ובראשו העמד הרב אליעזר זירקינד.
בעוד שועד הנציגים עסק בהכנות לבחירות החליטו חברי אגודת חסידי חב"ד למנות רב שנבחר מטעמם וכתבו על כך לרבי המענה היה: "היו כמה וכמה אסיפות בהנ"ל - מבאי כח כמה וכמה בתי כנסיות דהשכונה והמוסדות שבה ומהו לפתע פתאום ועד אגודת חסידי חב"ד ארגון עולמי??" לאחר מענה ברור שכזה מהרבי ועוד מענה אחד חריף ירד מהפרק ניסיון התנכלות זה, ואכן בא' ניסן תשמ"ו פרסם ועד הנציגים את פרטי הבחירות כשהמועמדים הם: הרב אברהם אזדבא, הרב מרדכי דב אלטיין, הרב דוד חנזין, הרב שלום מרוזוב, והרב יהודה קלמן מארלאוו.
ביום ד' ניסן התקיימו הבחירות בעזרת נשים של 770 ו-90% מתושבי השכונה באו ובחרו בשלושה רבנים: הרב דוד חנזין הרב יהודה קלמן מארלאוו והרב אברהם אזדבא.
אך בפועל כאשר כתב הרב דוד חנזין על מינויו הורה לו הרבי להמשיך ברבנותו בפתח תקווה ובתפקידו ברשת אהלי יוסף יצחק וועד רבני אנ"ש בארץ הקודש. לאור מענה הרבי, הוציאה ועדת הנציגים על מענה הרבי ועל בחירת רב שלישי לאחרי פסח. לאחר הודעה זו, אלו שלא ראו את הבחירות בעין יפה החלו ללעוג לוועדת הבחירות, באמרם שהוועדה לא בדקה אחר המועמדים קודם פירסומם. יו"ר הוועדה הרב אליעזר זירקינד כתב לרבי על המלעיגים, והרבי ענה "כבר השקיטם אדמו"ר הזקן בתחילת שו"ע שלו. יכול להוסיף - דאיתא בספרים אשר לעג אותיות עגל." וכך עודד אותו לערוך את הבחירות לרב השלישי.
בכ"ג ניסן נערכו הבחירות בברכת הרבי ונבחר ברוב קולות הרב יוסף אברהם הלר כרב שלישי בשכונת קראון הייטס. מעמד ההכתרה עצמו התקיים ביום שישי כ"ז סיון ולמחרת בשעת ההתוועדות נשא הרבי שיחה בפני החסידים בה נתן תוקף ועידוד רב למעמדם של הרבנים וכינה אותם בתארים מפליגים[8]. יחס חיובי זה נמשך לכל אורך התקופה שלאחר מכן, כאשר הרבי גיבה כל החלטה ופסק דין של הרבנים, והפנה אליהם את כל השאלות ההלכתיות והמחלוקות שהתעוררו בין החסידים בקראון הייטס.
בחירות גבאי בית הכנסת 770
![]() | ערך מורחב – גבאי בית הכנסת 770 |
בשנת תשמ"ז, לאחר שבפרשת יתרו לחצו חברי אגודת חסידי חב"ד על הגבאים שלא יעלו בקריאת התורה (ל'עליה' של עשרת הדברות) את רבני השכונה, דיבר על כך הרבי בשיחה[9] ואמר שלמרות שבדרך כלל אינו מתערב בעבודת הגבאים, הרי מכיון שהדבר נעשה בפניו, החובה בידו למחות, וביקש שהרבנים "יענישו" את הגבאים וביקש שייעשה בדרכי חסד. מיד לאחר השיחה התפטר אחד הגבאים ממשרתו, וגבאי אחר סירב להתנצל, בעקבות כך הרבי הפסיק להתייחס אליו. לאחר מספר חודשים הוכרח לבקש סליחה ברבים ובנוכחות הרבי, ורק אז שב הרבי להתייחס אליו.
לאחר מכן התקיימו בחירות לוועד הקהל, בהם היה הרבי מאוד מעורב[10] ולאור הפרשיה מחג השבועות, ביקשו תושבי השכונה מהרבנים להורות על בחירות חדשות לגבאים. ואכן בקיץ התקיימו הבחירות, ונבחרו מספר גבאים שהחלו מיד לשמש כגבאים במקום ובמשך מספר שבועות כיהנו כגבאים ואף העלו את הרבי לתורה ועוד. במקביל הייתה מחלוקת בשכונת קראון הייטס, ולאחר תאונה בה נהרג בחור חב"די בשם שמואל חיטריק, החליטו הגבאים להפסיק את פעילותם כגבאים[11].
בחירות כלליות בארה"ב
בדרך כלל כאשר התקיימו בחירות בארה"ב, הצביע הרבי באמצעות מעטפה הנשלחת בדואר.
בכ"ד חשוון תשמ"א, יום לפני הבחירות לנשיאות בארצות הברית, שאל הרבי את הרב ניסן מינדל במי הוא בוחר ותשובתו הייתה שטרם החליט, והרבי הגיב: אף אני טרם החלטתי. באותם בחירות הורה הרבי לכל אלו שיש להם זכות בחירה - שיבחרו כדי להפגין את הכח היהודי[12].
מסופר[13], שבאותה עת, שהו בסביבת הקלפי תלמידי ישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770, וכשהגיע הרבי ל-770, נכנס אל ה'זאל' וכמעט צעק: "הייתכן שבאמצע הסדר פגשתי שם בחורים?!"[14].
בחירות לכנסת
![]() | ערך מורחב – הבחירות לכנסת |
הבחירות לכנסת היא דרך בחירת חברי הכנסת מכל מפלגה והסיעות שישמשו בכנסת מדינת ישראל, שמושפעות ישירות מבחירתם של תושבי המדינה. הבחירות נערכות בשיטת בחירות יחסית למספרם של הבוחרים, ומספר המושבים שמקבלת כל רשימה בכנסת הוא יחסי למספר המצביעים בעבורה (בתנאי שתעבור את אחוז החסימה). הבוחרים מצביעים עבור רשימה ולא עבור אדם מסוים ברשימה, ואילו הבחירות לחברים שיכהנו במפלגה בפועל נבחר בחלק מהמפלגות בתהליך בחירה ישירה על ידי חברי המפלגה, בעוד במפלגות החרדיות המועמדים נקבעים על ידי מנהיגיהן הרוחניים.
ההכרעה ההלכתית בענין היתר ההליכה לבחירות
רובם של גדולי ישראל ובראשם רבי אהרן מבעלזא, רבי דוב בעריש ווידנפלד, הבית ישראל מגור, האמרי חיים מויז'ניץ הורו ואף כתבו "קול קורא"[15] להשתתף בבחירות לכנסת בכל מערכות הבחירות ולהצביע למען מפלגה חרדית, החל מהבחירות לכנסת הראשונה בשנת תש"ט, וכך בכל מערכות הבחירות בכל השנים עד ימינו רוב מוחלט של האדמו"רים והרבנים בעד להצביע בבחירות כדי להשפיע בגשמיות וברוחניות ומעודדים הצבעה. זאת לעומת רבני בד"ץ העדה החרדית, האדמו"רים מסאטמר ותולדות אהרן - המתנגדים לבחירות ולכל שיתוף פעולה עם הבחירות, כנסת וממשלת ישראל.
דעת אדמו"רי חב"ד - להצביע כדי להשפיע
אדמו"ר הריי"צ והרבי צידדו באופן מוחלט בהצבעה לכנסת ישראל, כדי להרבות את הצד הרוחני הטוב, ולהמעיט את הצד המתנגד לעניינים הרוחניים. ועל כך ישנן אגרות קודש רבות המפורסמות בסדרת אגרות קודש. [16].הרבי כתב שמי שלא מצביע בבחירות אז: "ולא עוד אלא שמזיקים את הרבים, וכנ"ל. ובפרט לאחר שראו במוחש במשך השנים שעברו - שהכרעת בא כח (דעפוטאט [נציג בכנסת]) אחד יכולה הייתה למנוע ענינים במכשול הרבים באיסור דרבנן ואפילו באיסור דאורייתא, וד"ל".[17][18].
בחירות מקומיות בישראל
![](/images/thumb/6/60/%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%94_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%91%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%9C%D7%90%D7%9B%D7%99.jpeg/300px-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%94_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%91%D7%97%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%91%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%9C%D7%90%D7%9B%D7%99.jpeg)
על פי הוראת הרבי, יש להצביע גם בבחירות למועצות וראשי הערים בישראל, וחובת ההצבעה בבחירות לכנסת חלה גם עליהם[19].
הרבי נתן הוראות כיצד לשלוח נציגים לעירייה מטעם קהילות חב"ד.
צפת
הרבי אישר בצפת להתמודד בבחירות המקומיות בשם חב"ד[20].
היה זה לאחר ששליח הרבי לצפת הרב אריה לייב קפלן שאל את הרבי בעקבות קשיים שהתעוררו בנוגע למוסדות חב"ד בקבלת תקציבים מהעירייה, האם לשלוח מטעם חב"ד נציג לעירייה? מענה הרבי היה אז (תוכן): בהתייעצות עם העסקנים יחליטו על אתר. על פי תשובת הרבי, הקים הרב קפלן את ועדת מנהלי המוסדות, והחלטתם הייתה אכן לרוץ לעירייה. הרב קפלן כתב על כך דו"ח לרבי, בדו"ח אף הכניס את שמותם של חברי הועדה, וקיבל את אישורו וברכתו. לאחר מכן שאל הרב קפלן את הרבי בשם ועד המנהלים האם ללכת בשם חב"ד, והרבי נתן אישורו.
רחובות
ברחובות התקבלו הוראות לפיהן נשלח נציג חב"די להתמודד למועצת העירייה[דרושה הבהרה][21]
קרית מלאכי
בקרית מלאכי בשנת תשמ"ט, הרבי הורה: "שייך לעסקנים על אתר". והעסקנים החליטו להריץ נציג חב"די[22].
ירושלים
בירושלים, משנות הל' נציגי חב"ד מכהנים כחברי עירייה בירושלים, והללו קיבלו עידודים מהרבי. נציגי חב"ד בעירייה בעבר:
הרב שמואל אלעזר שאולזון תחילת שנות הל' עד מ' הרב דב רבינוביץ באמצע שנות הנ' הרב יעקב שנור בשנות הס'
כיום: הרב יעקב הלפרין מתחילת שנות הע'.
כפר חב"ד
לפי הוראות הרבי, הכפר מתנהל על ידי ועד מיוחד בו חברים שבעה אנשים הבוחרים את ראש הועד. אחת לכמה שנים נערכות בחירות, אך פעמים והרב קורא לתושבים לאסיפה כללית, ועל פי הצבעה - מאריכים את כהונת הוועד הנוכחי (ללא בחירות).
לפי הוראות הרבי, נציגי חב"ד מכפר חב"ד מתמודדים בבחירות ונבחרים לחברי מועצה האיזורית שדות דן (עמק לוד לשעבר).
היו מקרים בהם הרבי שלל הקמת מפלגה חב"דית בבחירות המקומיות[23].
קרית גת
ביתר עילית
![](/images/thumb/8/81/%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%9E%D7%A8%D7%99%D7%96_%D7%91%D7%99%D7%AA%D7%A8.jpg/250px-%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%9E%D7%A8%D7%99%D7%96_%D7%91%D7%99%D7%AA%D7%A8.jpg)
במשך כעשר שנים כיהן כנציג חב"ד בעיריית ביתר עילית, הרב אורי הולצמן, שרץ לבחירות מטעם חסידי חב"ד בעיר. מתוקף תפקידו סייע רבות לטובת המוסדות, כשהוא אף מסייע לחסידי חב"ד לעבור את וועדת הקבלה של העירייה, ולהשיג אישור לרכישת בתים בעיר.
לקראת הבחירות המוניציפליות לעיריות ברחבי הארץ של חורף תשע"ד, הודיע הרב הולצמן על פרישתו מהתמודדות נוספת לייצוג חסידי חב"ד בעיר בתוך איחול הצלחה לנציגים שיבואו אחריו.
בבחירות פנימיות שנערכו כשבוע לאחר מכן בקרב חסידי חב"ד בעיר נבחר ר' יעקי הרשקופ ברוב הקולות למלא את מקומו של הולצמן, לעומת המתמודד הנוסף ר' יעקב מיוחס שזכה לכמעט חצי מהקולות, כשבפועל שימש מיוחס כעוזרו של הרשקופ במהלך כהונתו לאחר מכן בעירייה.
לצד הנציג החב"די היו חברים בעירייה חסידי חב"ד נוספים - ר' יעקב טורנהיים המנהל את אגף התרבות, והרב אורי הולצמן חבר אופוזיציה.
לקראת הבחירות בשנת תשע"ט, התקיימו פריימריז נוספים, בהם גבר ר' משה כהנא על הרשקופ.
כהנא עמד בבחירות בראש רשימת 'קהילות הקודש' ונבחר לעירייה, וכיום חבר במועצת העיר וחבר בוועד קהילת חב"ד ביתר.
באותם הבחירות בעיר יעקי הרשקופ התמודד בראש רשימה עצמאית בשם 'אנשים' ונבחר, לאחר זמן התפטר מהמועצה במסגרת הסכמי רוטציה.
בשנת תשפ"ג לקראת בחירות תשפ"ד החליטה וועדת רבנים ובכירים באנ"ש בעיר לבחור בר' מאיר ברלב כמתמודד לבחירות לעירייה מטעם חב"ד.
בחירות תשפ"ד
ערים מתמודדות
בי"ח אדר א' תשפ"ד ייערכו בחירות מוניצפליות בכל ארץ הקודש. נציגי חב"ד מתמודדים במקומות רבים: ירושלים, לוד, נחלת הר חב"ד, צפת, ביתר עילית, רחובות, קרית גת מועצה איזורית שדות דן ועוד.
במקומות נוספים, חב"ד תומכת בנציג לא חב"די.
בכפר חב"ד ייערכו בחירות למועצה האיזורית שדות דן, ויש שתי רשימות חב"דיות המתמודדות למועצה.
פרסום בכלי התקשורת החב"דיים
השבועונים החב"דיים (בית משיח וכפר חב"ד) אינם מפרסמים מאומה על בחירות אלו. ומצד שני אתרי חב"ד (חב"ד אינפו, חב"ד און ליין) וידיעון הכפר, מפרסמים מידע, מכתבים, תמונות ופרסומות בחירות.
חב"ד אינפו, פירסם פודקאסט ראשון בסדרה ופודקאסט ראשון לחב"ד אינפו, עם נציג חב"ד בביתר עילית, ר' מאיר ברלב, והמראיינים הם כתב חב"ד אינפו הרב שניאור אלפנביין, וכתב כיכר השבת ר' ארי טננבוים[24].
המשמעות של הבחירות בעבודת השם
בתקופה שהתקיים בחירות[25][דרושה הבהרה][דרוש מקור] בכמה אזורים, כתב הרבי לחבר הכנסת יוסף בורג בנושא הבחירות ומשמעותם בעבודת ה', אשר לומדים מהבחירות, שלמרות שהבוחר הינו בשר ודם, הנבחר משתדל למצוא חן בעיניו, בלב ובנפש, ואף יתאמץ ויטרח ובלבד שיהיה נבחר בפועל, ועל אחת כמה וכמה בנוגע להקב"ה,[26], שכמו שהיה בעת מתן תורה, אינו דין שיתנהג באופן האמור, למצוא חן בעיני הבוחר ולהיות נבחר באמת. הרבי גם מוסיף, שבנוגע לבוחר בשר ודם, הרי על הנבחר לגמול לבוחר[27], מה שאין כן בנוגע להקב"ה, שהוא הנותן והנבחר הוא המקבל, ומה שצריך הנבחר לתת לבוחר, זה לימוד התורה וקיום מצותיה, אף גם זה לטובת הנבחר.
לקריאה נוספת
- 10 עובדות חב"דיות - דעת הרבי על הבחירות בארץ הקודש, שבועון בית משיח גליון 1197 עמוד 37
קישורים חיצוניים
- על פיקוח נפש אין פשרות, ראיון עם הרב יוסף שמואל גרליצקי יו"ר קונגרס הרבנים למען השלום, ניסן תשפ"א
הערות שוליים
- ↑ 'תורת מנחם' תשי"א כרך ב' עמוד 241.
- ↑ הרבי הדגיש כי צריכים לידע ולזכור את מאמר חז"ל, אשר "צדקה עשה הקב"ה בישראל שפיזרן לבין האומות", וממילא, כשתהיה העבודה בה"פיזרן לבין האומות" כדבעי, יהיו כל העניינים כראוי, באופן ש"צדקה עשה הקב"ה בישראל"
- ↑ ראה אגרות קודש, כרך יא עמ' רנג - רנד.
- ↑ מאסיפת הרבנים תר"ג היו פקידי המשטרה מתייחסים לאדמו"ר הצמח צדק באכזריות.
- ↑ שנערך על ידי הרב משה רוזנבלום.
- ↑ באגרת מאותה תקופה, אדמו"ר הרש"ב כתב לרב שלמה יהודה לייב אליעזרוב: "המלחמה בין המפלגות גדולה היא מאוד, וכפי הנראה בהבחירות ננצח אנחנו אם ירצה ה', שיהיו רובם כשרים.. והרבה יגיעות אנו יגעים לעורר ולעשות מה שביכולתנו". (אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב חלק ב', אגרת רמז).
- ↑ שיחת שבת פרשת תבוא תשמ"ו
- ↑ התוועדויות תשמ"ו חלק ג' עמוד 632 ואילך. שיחת ש"פ שלח כ"ח סיון תשמ"ו.
- ↑ שבת פרשת משפטים תשמ"ז
- ↑ התבטא על כך הרבי שהוא "הניח על הצד כל עיסוקיו ומתעסק רק בבחירות".
- ↑ באותה תקופה התבטא הרבי שאם תהיה אחדות, הילד (שמואל חיטריק) יבריא. הגבאים חשבו שהאחדות אליה התכוון תלויה בהם והם התפטרו. היה זה למרות שרבני השכונה הביעו דעתם שלא לפרשיה זו כוונת הרבי ואינם צריכים להתפטר. בסופו של דבר נפטר שמואל חיטריק והיו שראו בזה הוכחה לצדקת רבני השכונה שהיה על הגבאים להמשיך את כהונתם.
- ↑ יומן - תשורה סלונים-ריבקין ב' אלול תשפ"ב
- ↑ על פי עדות הרב ישראל פרידמן.
- ↑ ראה מוסף "בצאתו" של עיתון כפר חב"ד, סוכות, תשפ"א.
- ↑ ראו בחוברת ובחרת בחיים" את צילומי ה"קול קורא" של גדולי ישראל מאז שנת ה'תש"ט עד ימינו בכל מערכות הבחירות.
- ↑ מצד שני הרבי הביע התנגדות להשתתפות בקואוליציה בה יש נושאים המנוגדים לשולחן ערוך, כפי שכותב הרבי באגרות הקודש חלק י"ט (אגרת ז'ס"ו) "דעתי ברורה, שהשתתפות בקואוליציא (ועאכו"כ שז"א במשרת מיניסטר המביא לפועל דבר עבירה) אסורה בהחלט על פי שו"ע", וכן הבהיר שהוא מתנגד להשתתפות בקואלציה "מפני השתתפות בגזירת גזירות נגד וכו'"
- ↑ מכתב הנ"ל מאגרות-קודש חלק יא אגרת ג'תקנט וראה שם אגרת ג'תשמ"א בחריפות רבה יותר. וראה גם שם אגרת ג'תרמב ושם ג'תשס"ז
- ↑ מכתב הנ"ל מאגרות-קודש חלק יא אגרת ג'תקנט וראה שם אגרת ג'תשמ"א בחריפות רבה יותר. וראה גם שם אגרת ג'תרמב ושם ג'תשס"ז
- ↑ אגו"ח פתח בקמפיין: "הרבי מצווה - חוב וזכות גדול להצביע" • פתק לבן? לא בא בחשבון
- ↑ שם אישר הרבי לשליח הרב אריה לייב קפלן להגיש רשימה עצמאית בשם חב"ד, ואף אישר התמודדות של הרב קפלן עצמו, למרות היותו "שליח". נציג חב"ד בצפת: כך אישר הרבי להתעסק בבחירות
- ↑ הרב מנחם מענדל גלוכובסקי מגלה: המענה שקיבלתי מהרבי בנוגע לבחירות
- ↑ ראה צילום בערך זה
- ↑ זעקת הרבי נגד התערבות חב"ד בבחירות המקומיות. הרב אשכנזי מוחה על השימוש בשם חב"ד בבחירות המקומיות
.מענות בקריית מלאכי ובאופקים קונטרס "חב"ד בלתי מפלגתית" עמ' 26 והילך
- ↑ פודקאסט בחירות מוניציפליות, ביתר עילית
- ↑ וכלשון הרבי,"בהכנס כמה וכמה מאחינו בני ישראל לקלחת הבחירות".
- ↑ שהוא 'בוחר בעמו ישראל באהבה'
- ↑ כמובן אם מקיימים ההבטחות שבשעת הבחירות אף בני ישראל בחזקת כשרים שפיהם ולבם שווה