שליחות
המונח "שליח" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו שליח (פירושונים).
![](/images/thumb/1/13/%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D.jpg)
![](/images/thumb/d/d7/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%A0%D7%99%D7%95_%D7%92%27%D7%A8%D7%A1%D7%99.jpg/250px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%A0%D7%99%D7%95_%D7%92%27%D7%A8%D7%A1%D7%99.jpg)
שליחות, בהלכה, הינה האפשרות הניתנת ליהודי למנות יהודי אחר לשלוחו ולבצע עבורו פעולות מסויימות, הן בקיום המצוות והן בדיני ממונות, כך שפעולת השליח תיזקף לזכותו של המשלח. אפשרות זו בוטאה על ידי חז"ל בכלל "שלוחו של אדם כמותו".
בפנימיות התורה - תורת החסידות - מתפרש מושג השליחות בעבודת ה' של יהודי: בריאתו של האדם וירידת נשמתו בגוף היא שליחות שהוטלה עליו מהקב"ה, על מנת לפעול בעולם הזה הגשמי לבררו ולזככו. הכח שניתן ליהודי לקיים את השליחות הוא, בדומה לשליחות גשמית, כיוון ש"שלוחו של אדם כמותו" - נשמתו של היהודי היא "חלק אלו-ה ממעל ממש".
בדור השביעי, בהנהגתו של הרבי, מושג השליחות הפך לדרישה מרכזית של הרבי - מחסידי חב"ד בפרט, ומכל יהודי בכלל - לעזוב את מקומו ולהתמסר להפצת היהדות והחסידות במקומות רחוקים הזקוקים לכך. כחלק מדרישה זו הוקם על ידי הרבי מפעל השליחות, על ידי מינוי חסידיו לשלוחים בכל מקום ומקום והקמת בתי חב"ד ברחבי העולם, הנותנים סיוע גשמי ורוחני לכל יהודי. במשך השנים התרחב מפעל השליחות, וכיום הוא מקיף כמעט כל עיר ויישוב בעולם שבו נמצאים יהודים, ומונה מעל ל-6000 שלוחים, מתוכם 1,000 שלוחים בארץ ישראל[1].
היסטוריה
![](/images/thumb/3/3c/%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%9E%D7%98%D7%95%D7%A1%D7%95%D7%91.jpg/250px-%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%9E%D7%98%D7%95%D7%A1%D7%95%D7%91.jpg)
אצל רבותינו נשיאינו
אדמו"רי חב"ד לדורותיהם שלחו שליחים לחיזוק וביצור היהדות והחסידות - מזמן הבעל שם טוב מייסד החסידות הכללית, ואחר כך על ידי ממשיכו המגיד ממזריטש, על ידי אדמו"ר הזקן מחולל חסידות חב"ד, ורבותינו נשיאנו שאחריו. שלוחי רבותינו נשיאנו נקראו בשם שד"ר (שלוחא דרבנן). הם הסתובבו בעיירות והפיחו רוח של חיות ואמונה.
בתקופת אדמו"ר הרש"ב, אחר המהפכה הקומוניסטית בשנת תרע"ז, החלה תקופה חדשה של שליחות של מסירות נפש בפועל. הרבי שלח שלוחים לכל עיירות ישראל בברית המועצות: ברוסיה, גרוזיה ובוכרה, להקים מקואות וחדרים. עבודה זו התחזקה על ידי בנו ממלא מקומו אדמו"ר הריי"צ שאף נאסר בגלל זה.
אדמו"ר הריי"צ העצים את עבודת השליחות על ידי תלמידיו - ומהם שלא חזרו - והניח את התשתית לשליחות בכל היבשות כולל אמריקה אפריקה ואוסטרליה.
אצל הרבי
השליח הראשון שיצא בשליחות הרבי היה הרב מיכאל ליפסקר. במכתב שנכתב על ידי הרבי בכ' בשבט תש"י[2], עשרה ימים לאחר הסתלקות הרבי הריי"צ בי' שבט, כותב לו הרבי שלפני ההסתלקות דיבר אדמו"ר הריי"צ עימו על הצורך לפעול לחיזוק היהדות והחינוך היהודי במרוקו, וביקש לשלוח לשם את הרב ליפסקר. הרב ליפסקר הגיע למקנס במרוקו בחודש אייר תש"י, ומיד החל בפעילות כאשר פתח שם ישיבה, בסיוע הרב רפאל ברוך טולידנו.
כמה חודשים מאוחר יותר שלח הרבי למרוקו את הרב שלמה מטוסוב, לעיר קזבלנקה. הרב מטוסוב היה הראשון שנשלח ישירות על ידי הרבי עצמו. בהמשך שלח הרבי שלוחים נוספים למרוקו.
בשנים הבאות הרחיב הרבי את השליחות למדינות נוספות. הרב צבי הירש חיטריק לברזיל והרב ניסן פינסון לתוניס, הרב דובער בוימגרטן נשלח לבואנוס איירס, ארגנטינה בשנת תשט"ז; הרב גרשון מענדל גרליק נשלח למילאנו, איטליה בשנת תשי"ט; ובעקבותיהם החלו לצאת שלוחים נוספים. אמנם בשנים הראשונות יציאה לשליחות נחשבה לפריצת דרך נדירה, אך ככל שחלפו השנים גדל מפעל השליחות והתרחב וחסידים רבים ביקשו להצטרף אליו.
במשך השנים שלח הרבי אלפי שלוחים לכל פינה בעולם. כיום פזורים ברחבי תבל כ-5000 שלוחים (חלקם הגדול של השלוחים כיום התחילו את פעילותם לאחר ג' תמוז תשנ"ד, בשליחות הרבי על ידי המרכז לעניני חינוך). כמעט בכל מקום בעולם בו קיימת קהילה או מטיילים יהודיים קיים בית חב"ד הפועל במקום.
הרבי התייחס באופן מיוחד לפעולותיהן של נשות השלוחים, ומספר פעמים אף ייחס את הצלחת השלוחים לעזרתן של הנשים[3].
סוגי שלוחים
שד"ר - שלוחא דרבנן
![]() | ערך מורחב – שד"ר |
ה'שד"רים' היו נשלחים על ידי רבותינו נשיאינו על מנת לאסוף כספים לחיזוק הישיבה, ובד בבד חזרו חסידות בכל מקום הגעתם, וכך פירסמו גם תורת החסידות. בדור השביעי כיהנו כמה שלוחים בשליחות דומה - תפקידם היה לנדוד בין מקומות שונים על מנת לגייס כספים למוסדות חב"ד, ובד בבד להתעניין במצב היהדות בכל מקום ולבצע שליחויות שונות בהוראת הרבי. בין השלוחים הללו היו הרב אברהם יצחק גליק, הרב בנימין אליהו גורודצקי והרב שמואל דוד רייטשיק.
שליחות המל"ח
![]() | ערך מורחב – שליחות המל"ח |
שליחות המל"ח - מרכז לענייני חינוך (מוכרת בשם מרכז שליחות) - הינה פעילות חב"דית להפצת יהדות, בעיקר בימי הקיץ. במסגרת פעילות זו יוצאים תלמידי ישיבות חב"ד, שנמצאים בימי בין הזמנים, לערים ויישובים נידחים - בדגש על כאלו שאין בהם פעילות חב"דית קבועה - על מנת למצוא את היהודים המתגוררים במקומות אלו ולפעול לחיזוק היהדות.
פעילות זו נוסדה על ידי אדמו"ר הריי"צ בשנת תש"ג, כאשר כמה בחורים נקראו על ידו ונשלחו למקומות מסויימים. בשנת תש"ח הפך אדמו"ר הריי"צ שליחות זו לנחלת הכלל וכל התלמידים בישיבה נקראו להשתתף בשליחות[4]. שליחות זו התרחבה במשך השנים, ובמיוחד על ידי הרבי לאחר קבלת הנשיאות[5].
אדמו"ר הריי"צ והרבי דיברו רבות בשבח פעילות זו וההשפעה הגדולה שיש לה על היהודים שאיתם נפגשים, למרות שהשלוחים עצמם לא מספיקים להבחין בהשפעה זו[6].
שליחות בישיבות
![]() | ערך מורחב – התלמידים השלוחים |
מזמן התייסדות תומכי תמימים היו בחורים מהישיבה המרכזית נוסעים לחיזוק ישיבות אחרות. לפעמים פתיחת הישיבה נעשתה על ידי השלוחים, שהיו בחורים. בשנת תשכ"ז שלח הרבי לראשונה קבוצת בחורים לשליחות באוסטרליה, ובמשך השנים נוספו קבוצות רבות למקומות שונים בעולם, עד שהדבר הפך לנוהל קבוע. כיום יוצאים מידי שנה תלמידים שלוחים, לאחר סיום מחזור הלימוד הרשמי בישיבות תומכי תמימים, לישיבות ומכוני סמיכה ברחבי העולם כולו.
שליחות בשדה החינוך
כל יהודי
![](/images/thumb/1/1e/%D7%94%D7%A0%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A9%D7%9D.jpg/250px-%D7%94%D7%A0%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%A9%D7%9D.jpg)
בשיחת שבת פרשת חיי שרה תשנ"ב אמר הרבי כי תפקיד השליחות מוטל על כל יהודי בדורנו:
בכל זה ניתוסף בדורנו זה במיוחד - אשר בו נוסף חידוש בענין השליחות, שכבוד קדושת מורי וחמי אדמו"ר נשיא דורנו מינה כל אחד ואחד מהדור להיות השליח שלו בהפצת התורה והיהדות ובהפצת המעיינות חוצה, עד להבאת הגאולה האמיתית והשלימה.
והיות שזוהי העבודה בזמן הזה, הרי מובן שזה שייך לכל יהודי, בלי יוצא מן הכלל
עם זאת הדגיש הרבי, כי הדבר אמור בעיקר כלפי אלו שזכו והם נושאים בתואר הרשמי של 'שליח':
הוראות הרבי
מצד הרבי, השליחות היא משימת חיים, ועל פי רוב הרבי צידד שלא לעזוב את מקום השליחות או להחליף אותה במקום אחר[7], מלבד במקרים מיוחדים.
שליח עושה שליח
בשיחת שבת בראשית תשמ"ה יצא הרבי בהצעה - על יסוד מאמר חז"ל "שליח עושה שליח", עד מאה שלוחים[8] - שכל אחד מהשלוחים יוסיף וישלח שלוחים נוספים מעצמו במקום שליחותו (בהתחלה - שליח אחד; ואחרי שהראשון יצליח, יוסיף ויביא שלוחים נוספים). הרבי הוסיף ואמר שבמשך השנה הראשונה לשליחותם של השלוחים הנוספים, ה"מרכז לענייני חינוך" יממן שני שליש מהוצאות שליחותם[9].
בשנים שלאחר מכן חזר הרבי פעמים רבות על הוראה זו, והוסיף שגם השלוחים הבאים ימנו עוד שלוחים, עד אין סוף[10].
הוראה זו הביאה להרחבה עצומה של מפעל השליחות, ומספרם של השלוחים התרבה במהירות גדולה.
השליחות היחידה
![]() | ערך מורחב – השליחות היחידה |
![](/images/thumb/8/87/%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9DPictureFileName.jpg/250px-%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9DPictureFileName.jpg)
במהלך כינוס השלוחים העולמי בשנת תשנ"ב, בהתוועדות קודש של הרבי בשבת פרשת חיי שרה, נשא הרבי שיחה מיוחדת ששימשה כפתיחה לכינוס השלוחים, שבאותה שנה עמד בסימן "להביא לימות המשיח".
בשיחה מכוננת זו, אמר הרבי דברים דרמטיים ומעוררי תפנית בעבודת השליחות של כלל שלוחיו. הרבי האריך לבאר כי עבודת השליחות הייתה להיות מוכנים לקבלת פני משיח צדקנו. והיות שעבודה זו הסתיימה, על כן העבודה של השלוחים כעת היא: לקבל את פני משיח צדקנו בפועל ממש, כדי שיוכל לקיים את שליחותו בפועל ולהוציא את כל ישראל מהגלות!
בהמשך השיחה הבהיר הרבי את מהות השינוי בעבודת השליחות בצרור הוראות לפועל:
- יש לצאת בהכרזה והודעה לשלוחים, שעבודת השליחות שלהם - ושל כל יהודי - מתבטאת בזה שיקבלו את פני משיח צדקנו.
- על כל שליח להתכונן בעצמו לקבלת פני משיח צדקנו.
- על כל שליח להכין את כל היהודים במקומו ועירו לקבלת פני משיח צדקנו, על ידי שהוא מסביר את ענינו של משיח כמבואר בתורה שבכתב ושבעל-פה, באופן המתקבל אצל כל אחד ואחד לפי שכלו והבנתו, כולל במיוחד - על-ידי לימוד עניני משיח וגאולה, ובפרט באופן של חכמה בינה ודעת.
קבוצות שלוחים לארץ הקודש
![](/images/thumb/b/be/%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%9C%D7%90%D7%94%27%27%D7%A7_%D7%AA%D7%A9%D7%98%27%27%D7%96.jpg/250px-%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%9C%D7%90%D7%94%27%27%D7%A7_%D7%AA%D7%A9%D7%98%27%27%D7%96.jpg)
תשט"ז
![]() | ערך מורחב – השלוחים לארץ הקודש (תשט"ז) |
בקיץ תשט"ז, לאחר אירוע הרצח בבית הספר למלאכה, שלח הרבי לראשונה שלוחים לארץ הקודש. השלוחים היו קבוצת תלמידים מישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770. הם שהו בארץ במשך כחודש - מה' מנחם אב, עד א' באלול. השלוחים ביקרו במוסדות חינוך וישיבות חב"ד בארץ ובמקומות הקדושים.
תשל"ו, תשל"ז, תשל"ח
![]() | ערך מורחב – השלוחים לארץ הקודש |
![](/images/thumb/9/9a/%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%97_%D7%94%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%9F.jpg/250px-%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%97_%D7%94%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%9F.jpg)
שלוש קבוצות השלוחים לארץ הקודש נשלחו על ידי הרבי לארץ הקודש בשנים תשל"ו, תשל"ז ותשל"ח - אחת בכל שנה.
קבוצות אלו - בהוראת הרבי - התיישבו בעיקר בעיר צפת ובירושלים. לאחר מכן עברו השלוחים מקבוצות אלו לערים שונות, בהתאם להוראות הרבי. הוראת הרבי לשלוחים הייתה שכל מי שיכול לכהן בתפקיד רבנות יעשה זאת - ואכן, רבים מקבוצות אלו עברו לכהן ברבנות ברחבי הארץ (ביניהם הרב לוי ביסטריצקי, הרב אליהו יוחנן גוראריה, הרב יוסף הכט, הרב בן ציון ליפסקר, הרב יעקב רייצס ועוד). הגעת השלוחים נתנה תנופה אדירה לפעילות החב"דית בארץ הקודש, בהקמת ישיבות, מוסדות חינוך וחסד ובחיזוק ההתקשרות של אנ"ש בארץ הקודש לרבי.
כינוס השלוחים
![]() | ערך מורחב – כינוס השלוחים העולמי |
החל משנת תשד"מ, החלו השלוחים בארצות הברית להתכנס מידי שנה, בשבת מברכים כסלו. החל משנת תשמ"ח, שהייתה שנת הקהל, הפך הכינוס ל"כינוס השלוחים העולמי". כינוס זה מתקיים עד היום מידי שנה בתאריך זה.
במהלך הכינוס נערכים סדנאות מיוחדים לשלוחים במגוון נושאים, על מנת לעזור לשליח ברקימת הקשרים עם אנשי הקהילה. האירוע המרכזי של כינוס השלוחים הוא ה"באנקט". באנקט זה מתקיים ב-770 במוצאי שבת מברכים חודש כסלו, אליו מגיעים השלוחים יחד עם מקורבים שהביאו לרבי ומתחזקים יחד במטרת שליחותנו כיום. באנקט נוסף מתקיים באולמות שונים בניו יורק, בניהול הרב משה יהודה קוטלרסקי.
ראו גם
לקריאה נוספת
- הרב מרדכי לאופר, ספר השליחות - ליקוט משיחות הרבי מליובאוויטש, הוצאת קה"ת, תשמ"ז, תשפ"ב
- הרב זושא וולף, תורת השליחות - מצוות הדור במשנתו של הרבי מליובאוויטש, הוצאת קה"ת, תשס"ג
- הרב שלום דובער שוחאט, שליחות כהלכתה - הוראות והדרכות לשלוחים ומוסדות חב"ד, ברוקלין, תמוז תשע"ו
- הרב לוי יצחק ליברוב, בשליחות הזו חייבים להצליח, בית משיח כ"ו חשון תשפ"א עמוד 18
- השלוחים והמשלח, במדור 'ניצוצי רבי' שבועון התקשרות פרשת במדבר תשפ"א
- ספר השלוחים ד' כרכים. ניו יורק
- ילדי השלוחים, לקט סיפורים מהרבי אודות ילדי השלוחים, תשורה מחגיגת הבר מצווה של משפחת טל, תמוז תשפ"ג
קישורים חיצוניים
- רשימת בתי חב"ד בעולם
- שלום בער לוין, הפעילות, השליחות ומבצעי המצוות
- בדרך לכיבוש העולם: השלוחים הראשונים, מתוך שבועון בית משיח, באתר "יומנים"
- מרדכי מנשה לאופר, השלוחים ועבודת השליחות בתוך שבועון התקשרות 851
- בית המדרש לשלוחים שעל ידי המל"ח, וינחם לבטח, לקט הוראות הרבי לשלוחים
- הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ) מהו 'שליח' לאור תורת החסידות?
- 'שלוחי הרבי' או 'שלוחי חב"ד'?
טור דעה בתוך שבועון בית משיח לרגל כינוס השלוחים תשע"ז
- הבית השני של כולנו
בתוך מוסף לעיתון 'ידיעות אחרונות' חשון תש"פ
- השליח ה-1000, סקירה על מעצמת שלוחי הרבי בארץ הקודש, בתוך מגזין בקהילה, לרגל כינוס השלוחים תשפ"א
- פרויקט מיוחד לקראת כינוס השלוחים תשפ"ב: פתיחה: סיפורה של מהפכת השליחות • פרק ראשון: עשור ראשון של שליחות – ניצנים של מהפכה • פרק שני: יש סדר בליובאוויטש - איך יוצאים לשליחות? • פרק שלישי: "בית חב"ד בכל מקום – זה מה שציווה הרבי!" • פרק חמישי: עידן חדש: "שליח עושה שליח" ומענקים לשלוחים
- בלעדי: הוידאו המלא של הפאנל 'התפילה בחיי השליחות', באתר 'לחלוחית גאולתית'
הערות שוליים
- ↑ מנהל אגף הסניפים חשף: השבוע ייצא השליח האלף בארה"ק
- ↑ אגרות קודש חלק ג' אגרת תקנט.
- ↑ ראו תצלום מענות הרבי בשבועון כפר חב"ד גליון 1943 עמוד 18.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק ט', ע' תמז.
- ↑ ראה שיחת חג השבועות תש"י, ועוד.
- ↑ ראה שיחת אדמו"ר הריי"צ אחרון של פסח תש"ט. שיחת הרבי כ' מנחם אב תשי"א. וראה להרחבה בערך שליחות המל"ח.
- ↑ ראו לדוגמא ליקוט מענות קודש תשל"ח-תשל"ט מענה יג: "הרי פועלים במקומם עתה ועשו קשרים וכו', ולמה יעזבוהו?!", וראו עוד בספר השליחות עמוד 121.
- ↑ קידושין מא, א. רמב"ם הלכות גירושין פרק ז הלכה ד.
- ↑ התוועדויות תשמ"ה חלק א', ע' 460.
- ↑ ראה שיחת י"ד שבט תשמ"ט (התוועדויות חלק ב', ע' 256). כ' אדר שני תשמ"ט (שם ע' 487). ועוד.