חסידות פאפא: הבדלים בין גרסאות בדף
(←תולדות החסידות: תיקון) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
(תיקון) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
==תולדות החסידות== | ==תולדות החסידות== | ||
ראשיתה של החסידות, ב'''רבי יעקב יחזקיה גרינוואלד (הראשון)''' ([[תרמ"ב]] - [[ב' באדר]] [[תש"א]]), מחבר הספר "ויגד יעקב", שכיהן כרב וכראש הישיבה בפאפא שבהונגריה. הוא היה בנו של הפוסק החסידי רבי משה גרינוואלד (י"א בשבט תרי"ג - ז' באב תר"ע), מגדולי רבני הונגריה בסוף המאה ה-19. ידוע בחיבורו "ערוגת הבושם". | ראשיתה של החסידות, ב'''רבי יעקב יחזקיה גרינוואלד (הראשון)''' ([[תרמ"ב]] - [[ב' באדר]] [[תש"א]]), מחבר הספר "ויגד יעקב", שכיהן כרב וכראש הישיבה בפאפא שבהונגריה. הוא היה בנו של הפוסק החסידי רבי משה גרינוואלד (י"א בשבט תרי"ג - ז' באב תר"ע), מגדולי רבני הונגריה בסוף המאה ה-19. ידוע בחיבורו "ערוגת הבושם". רבי משה היה במקורו ממשפחה לא חסידית, שנהגה כמנהגי ה"חתם סופר", אולם מצעירותו נהיה לחסיד והיה נוסע לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא, לרבי יהושע רוקח ולבנו רבי ישכר דוב מבעלזא ולרבי מרדכי לייפער מנדבורנא. | ||
בנו, '''רבי יוסף גרינוואלד''' ([[תרס"ג]] - [[י"ג באב]] [[תשד"מ]]), מחבר הספר "ויחי יוסף", הקים את הקהילה ומוסדותיה בשכונת [[ויליאמסבורג]] ב[[ברוקלין]], והפך את הקהילה לחצר חסידית והחל לכהן כ[[אדמו"ר]]; בויליאמסבורג שוכן בית המדרש הענק של החסידות, ישיבתה, תלמוד התורה המונה מאות ילדים, ובית בנות. לחסידות בית חינוך לבנות גם ב[[בורו פארק]], ובתי מדרשות בבורו פארק ו[[מונסי]]. | בנו, '''רבי יוסף גרינוואלד''' ([[תרס"ג]] - [[י"ג באב]] [[תשד"מ]]), מחבר הספר "ויחי יוסף", הקים את הקהילה ומוסדותיה בשכונת [[ויליאמסבורג]] ב[[ברוקלין]], והפך את הקהילה לחצר חסידית והחל לכהן כ[[אדמו"ר]]; בויליאמסבורג שוכן בית המדרש הענק של החסידות, ישיבתה, תלמוד התורה המונה מאות ילדים, ובית בנות. לחסידות בית חינוך לבנות גם ב[[בורו פארק]], ובתי מדרשות בבורו פארק ו[[מונסי]]. |
גרסה מ־23:55, 13 בנובמבר 2022
![](/images/thumb/a/ab/%D7%A4%D7%90%D7%A4%D7%90.jpg/250px-%D7%A4%D7%90%D7%A4%D7%90.jpg)
חסידות פאפא (נהגה: פּוּפֶּא) היא חסידות שמוצאה מהעיר פאפא שבהונגריה, ומרכזה כיום בניו יורק; כיום מכהן בה כאדמו"ר רבי יעקב יחזקיה גרינוואלד (השני), השלישי בשושלת.
תולדות החסידות
ראשיתה של החסידות, ברבי יעקב יחזקיה גרינוואלד (הראשון) (תרמ"ב - ב' באדר תש"א), מחבר הספר "ויגד יעקב", שכיהן כרב וכראש הישיבה בפאפא שבהונגריה. הוא היה בנו של הפוסק החסידי רבי משה גרינוואלד (י"א בשבט תרי"ג - ז' באב תר"ע), מגדולי רבני הונגריה בסוף המאה ה-19. ידוע בחיבורו "ערוגת הבושם". רבי משה היה במקורו ממשפחה לא חסידית, שנהגה כמנהגי ה"חתם סופר", אולם מצעירותו נהיה לחסיד והיה נוסע לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא, לרבי יהושע רוקח ולבנו רבי ישכר דוב מבעלזא ולרבי מרדכי לייפער מנדבורנא.
בנו, רבי יוסף גרינוואלד (תרס"ג - י"ג באב תשד"מ), מחבר הספר "ויחי יוסף", הקים את הקהילה ומוסדותיה בשכונת ויליאמסבורג בברוקלין, והפך את הקהילה לחצר חסידית והחל לכהן כאדמו"ר; בויליאמסבורג שוכן בית המדרש הענק של החסידות, ישיבתה, תלמוד התורה המונה מאות ילדים, ובית בנות. לחסידות בית חינוך לבנות גם בבורו פארק, ובתי מדרשות בבורו פארק ומונסי.
מאז פטירתו של רבי יוסף, בשנת תשד"מ, מכהן כאדמו"ר בנו רבי יעקב יחזקיה גרינוואלד (השני) (נולד בח' בניסן ה'תש"ח).
קשריה עם חב"ד
האדמו"ר בעל ה'ויגד יעקב' מפאפא כתב בצוואתו:
אם תרגיל עצמך ללמוד לפרקים ובפרט בש"ק וביו"ט ובימים קדושים בס' ליקוטי אמרים הנקרא תניא, אז תרגיש בעצמך חיות של קדושה ותהי' כברי' חדשה כי הספר הקדוש הנ"ל ממש מחי' מתים בגוף ובנפש.
— רבי יעקב יחזקיה גרינוואלד, צדה לדרך, ערך גבורה[1]
בנו רבי יוסף, ביקר אצל הרבי בשנת תשכ"ה, לניחום אבלים על פטירת אמו הרבנית הצדקנית, ודיברו שיחה תורנית על עבודת התשובה מתוך שמחה[2].
האדמו"ר מפאפא, רבי יעקב יחזקיה גרינוולד, בא לנחם את הרבי על הרבנית חיה מושקא בשנת תשמ"ח[3].
בשנת תשס"ו ביקר האדמו"ר הנוכחי בישיבת תומכי תמימים סטטן איילנד. במהלך הביקור מסר שיעור לתלמידי התמימים בסיום השיעור שוחח עם ראש הישיבה על התפעלותו מרמת לימוד התמימים.
בשנת תשפ"א קיבל בשמחה רבה מאד הספר דבר מלכות חידושים וביאורים בהל' מלכים פרקים יא יב ואמר למלקט התמים יהממ"מ עזאגווי שזהו ספר מאד טוב וחשוב וחזר על זה שוב ושוב, ואמר שעם ישראל חייבים ללמוד ולדעת מהו ימות המשיח ושזה יחזק האמונה בביאת המשיח ובזה לקרב הגאולה.
קובץ 'כצאן יוסף'
בכ"ח תמוז תשמ"ט[4] אישר הרבי את קבלת קובץ 'כצאן יוסף' דחסידי פאפא ... ומשיב במכתב הממוען ל"כבוד חברי מערכת קובץ... שיחיו":
- שלום וברכה!
- בנועם מאשר קבלת הקובץ 'כצאן יוסף' ויהי רצון אשר ירבו ... לתורה ומצוותיה מעצמם ובעבודת יוסף – כשמו להוסיף. ועוד המעשה שהוא העיקר להוסיף גם באור שישתנה ועד שיהיה ויהפך בן לאביו אבינו שבשמים...
חסידי פאפא
רבי משה זאב פרידמן, מחסידי פאפא, היה מעריץ של הרבי; גם הרב גבריאל צינר המקורב לחב"ד, הוא חסיד פאפא.
הרב ברוך אוברלנדר, בן דודו הרב גדליה אוברלנדר והרב נחום גרינוואלד - היו חסידי פאפא לפני שהתקרבו לחב"ד.
קישורים חיצוניים
- האדמו"ר מפאפא בישיבת תות"ל סטאטן איילינד
- האדמו"ר מסאטמר והאדמו"ר מפאפא בבית חב"ד בפלאם ספרינגרס.
- [chadushesanash.com/1508148815001501-1505150815121497150414901505.html האדמו"ר מפאפא והאדמו"ר מוויען בבית חב"ד בפאלם ספרינגס]
הערות שוליים
- ↑ בודפסט תש"ו, ע' ד, באתר אוצר החכמה; ניו יורק תשס"ט, עמ' יד, באתר אוצר החכמה.
- ↑ שיחות קודש תשכ"ה חלק א' עמ' 3 (545).
- ↑ נדפס בקובץ והחי יתן אל לבו עמוד 51 ואילך
- ↑ היכל מנחם, כרך א', עמ' צ"ג.
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |