קריאת שמע שעל המיטה: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{להשלים|כל הערך=כן}} | |||
[[קובץ:קשעהמ"ט.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[תמימים]] אומרים קריאת שמע שעל המיטה בסמוך לחדרו הקדוש של [[הרבי]] ב-[[770]]]] | [[קובץ:קשעהמ"ט.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[תמימים]] אומרים קריאת שמע שעל המיטה בסמוך לחדרו הקדוש של [[הרבי]] ב-[[770]]]] | ||
'''קריאת שמע שעל המיטה''' היא [[קריאת שמע]] שקוראים בסמוך לשכיבה לישון, בנוסף לקריאת שמע שב[[תפילת ערבית]]. הקריאה היא לצורך שמירה על האדם מהרהורים רעים ומנזקים הבאים בלילה, בזכות קריאת שמע והפסוקים הנלווים; וכן מצד המצווה לקרוא קריאת שמע או דברי תורה סמוך לשינה. | '''קריאת שמע שעל המיטה''' היא [[קריאת שמע]] שקוראים בסמוך לשכיבה לישון, בנוסף לקריאת שמע שב[[תפילת ערבית]]. הקריאה היא לצורך שמירה על האדם מהרהורים רעים ומנזקים הבאים בלילה, בזכות קריאת שמע והפסוקים הנלווים; וכן מצד המצווה לקרוא קריאת שמע או דברי תורה סמוך לשינה. |
גרסה מ־06:06, 7 בדצמבר 2021
![](/images/thumb/8/8f/%D7%A7%D7%A9%D7%A2%D7%94%D7%9E%22%D7%98.jpg/250px-%D7%A7%D7%A9%D7%A2%D7%94%D7%9E%22%D7%98.jpg)
קריאת שמע שעל המיטה היא קריאת שמע שקוראים בסמוך לשכיבה לישון, בנוסף לקריאת שמע שבתפילת ערבית. הקריאה היא לצורך שמירה על האדם מהרהורים רעים ומנזקים הבאים בלילה, בזכות קריאת שמע והפסוקים הנלווים; וכן מצד המצווה לקרוא קריאת שמע או דברי תורה סמוך לשינה.
בקריאת שמע שעל המיטה יש גם משמעות רוחנית של חשבון נפש על היום שעבר, וקבלת החלטות טובות - לעודד את המעשים הטובים ולתקן את הטעונים תיקון. על פי הקבלה, אף אומרים אז 'וידוי' (בימים שאומרים תחנון).
בסיום סדר קריאת שמע שעל המיטה אומרים את ברכת "המפיל" ומנהגנו לאומרה על המיטה סמוך לשינה ממש.
רקע
מקור המנהג הוא מדבריו של רבי יהושע בן לוי שהובאו בגמרא:
אַף עַל פִּי שֶׁקָּרָא אָדָם קְרִיאַת שְׁמַע בְּבֵית הַכְּנֶסֶת — מִצְוָה לִקְרוֹתוֹ עַל מִטָּתוֹ
— ברכות ד עמוד ב
.
בנוסף לקריאת שמע, תקנו חכמים לומר עוד מזמורים ופסוקים (תהלים צ"א, הנה מטתו שלשלמה, ועוד.) לשמירה והגנה מן המזיקין[1].
מעיקר הדין, תלמיד חכם פטור מקריאת שמע שעל המטה[2], וזאת מפני שהוא מוגן כשחוזר על לימודו[3]. אך מכל מקום עליו לומר פסוקי רחמים, כ"בידך אפקיד רוחי".
בתורת החסידות
קבלת עול בפועל
הרבי מסביר, כי החילוק בין קריאת שמע בשחרית לקריאת שמע שעל המיטה, הוא אותו חילוק בין 'בכח' ל'בפועל'. שכן בקריאת שמע וקבלת עול מלכות שמים שקורא האדם בבוקר, הוא מקבל על עצמו - לקיים את רצון הקדוש ברוך הוא, היינו - קבלת עול מלכות שמים בכח, בפוטנציאל. מה שאין כן בקבלת עול מלכות שמים לפני השינה - הוא חוזר בתשובה על העבר ומקבל על עצמו לתקן מעשה שכבר עשה, ממילא מיד מתקן מעשיו על ידי התשובה, וזהו קבלת עול מלכות שמים בפועל.
באמצע היריד
בספר היום יום[4] מובא בשם אדמו"ר הרש"ב "קריאת שמע שעל המטה הוא, בזעיר אנפין, הווידוי שאומרים קודם צאת הנפש מהגוף. אלא שאז כבר הולכים לגמרי מהיריד ונגמרת העבודה של "היום לעשותם", ובקריאת שמע שעל המטה שבכל לילה, אוחזים עדיין באמצע היריד ואפשר עוד לפעול".
חשבון נפש
קריאת שמע שעל המיטה, הוא זמן לחשבון נפש.
חשבון זה הוא כמו חשבון שעושה כל בעל עסק בסוף היום.
מנהגים
- בקריאת שמע שעל המטה: "רבונו של עולם הריני מוחל" וכן "למנצח גו' בבוא" - אין אומרים בשבת ויום טוב, אבל צריך לומר בשאר ימים שאין אומרים בהם תחנון.
- בסיום הג' פרשיות אומרים תיבת "אמת". "יעלזו חסידים" - פעם אחת, "הנה מטתו" - ג' פעמים[5].
קישורים חיצוניים
- הרב יוסף שמחה גינזבורג, סדר קריאת שמע שעל המיטה, ערוך ומבואר עם הלכות ומנהגי חב"ד
הערות שוליים
- ↑ שבועות טו, ב.
- ↑ ברכות ד, ב.
- ↑ מהרש"א שם.
- ↑ היום יום ו' כסלו.
- ↑ היום יום כ"ח אדר א'.