בית מנחם (כפר חב"ד): הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "[[תמונה:" ב־"[[קובץ:") |
מ (החלפת טקסט – "ע"י" ב־"על ידי") |
||
שורה 150: | שורה 150: | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*י. בן מנחם, '''הבאת לי את הבשורות הטובות?''', שבועון בית משיח גליון 120 עמוד 18 ואילך | *י. בן מנחם, '''הבאת לי את הבשורות הטובות?''', שבועון בית משיח גליון 120 עמוד 18 ואילך | ||
*'''[http://www.col.org.il/files/0.30748714871_20519201.pdf כתר תורה]''' {{PDF}} תיעוד כתיבת ספר התורה שנכתב | *'''[http://www.col.org.il/files/0.30748714871_20519201.pdf כתר תורה]''' {{PDF}} תיעוד כתיבת ספר התורה שנכתב על ידי נשי חב"ד במתנה לרבי ולרבנית והוכנס ל"בית מנחם" | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== |
גרסה מ־05:28, 28 באוקטובר 2020
'בית מנחם' הינו בית הכנסת המרכזי והגדול ביותר בכפר חב"ד. בית הכנסת משמש גם לפעילויות וכנסים של חסידות חב"ד בישראל.
הבנין הוקם על ידי וועד כפר חב"ד, ועל הבניה והתוכניות פיקח הרב זושא ריבקין. בית כנסת זה הינו המוסד הראשון שקיבל את אישור הרבי להיקרא על שמו.
בנייתו של בית הכנסת
![](/images/thumb/7/72/%D7%A0%D7%91%D7%95%D7%90%D7%AA_%D7%94%D7%92%D7%90%D7%95%D7%9C%D7%94.jpg/250px-%D7%A0%D7%91%D7%95%D7%90%D7%AA_%D7%94%D7%92%D7%90%D7%95%D7%9C%D7%94.jpg)
![](/images/thumb/f/f8/%D7%94%D7%A8%D7%99%D7%A1%D7%AA_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%99%D7%A1%D7%AA_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA.jpg)
![](/images/thumb/4/46/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_%D7%91%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%94.jpg/250px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D_%D7%91%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%94.jpg)
היישוב החב"די בכפר חב"ד הוקם בשנת תש"ט על ידי חסידי חב"ד שברחו מרוסיה והתיישבו בכפר בהוראתו של אדמו"ר הריי"צ. בשנות הלמ"דים, התרחב היישוב החב"די, ובית הכנסת הישן נעשה צפוף, ולא הצליח להכיל את תושבי הכפר שהגיעו להתפלל מידי שבת.
לאחר שנפלה ההחלטה להקים בית כנסת חדש, הוטלה המשימה על העסקן ר' זושא ריבקין שהסתייע רבות באחיו הרב חיים ריבקין. ר' זושא ישב עם מהנדס לתכנן את בית הכנסת, ולאחר מכן נסע עם התוכניות המוכנות למסור אותם לרבי לשאול לדעתו ולבקש את ברכתו. כשהגיע לניו יורק, נכנס ר' זושא ליחידות בחדרו של הרבי, והרבי האיץ בו לזרז את תהליך הבניה, והוסיף מספר תיקונים על שרטוט התוכניות.
בשנת תשל"ג החלה הבניה, כאשר לצורך כך הרסו את הבית הכנסת הישן (המכונה "די אלטע שול") שעמד במקום.
כדי לעודד את אנ"ש לתרום לבניית בית הכנסת, ביקש ר' זושא את אישורו של הרבי לקרוא לבית הכנסת על שמו של הרבי, וקיבל את הסכמתו. דבר זה היה ייחודי מאוד, מכיון שהיה זה הבנין הראשון שקיבל את אישורו המפורש של הרבי להיקרא על שמו.
לאחר סיום בניית השלד החיצוני של הבניין הוחלט לצפות אותו בשיש מפואר, דבר שגרם לרבי נחת רוח רב.
חנוכת הבית
בניית בית הכנסת המפואר הושלמה לקראת י"א ניסן תשל"ח, והחסידים ביקשו להזמין את הרבי להשתתף בחנוכת הבית של הבנין. הרבי ביקש שההזמנה תהיה בכתב, וחסידים רבים מתושבי כפר חב"ד הוחתמו על טופס מיוחד בו הם מבקשים מהרבי לכבד את המעמד ולהגיע להשתתף בחגיגה המיוחדת.
את ההזמנה הגיש לרבי הרב זושא ריבקין, והרבי נתן לו כהשתתפות 1,800 דולר בשטרות בודדים[1], כדי לחלק לכל אחד שחתם על ההזמנה. הרבי הורה שהשטרות יחולקו רק למי שכבר חתם בפועל לפני כן על ההזמנה, ולא למי שיצטרף מכאן ואילך, והוסיף לברך: "שהקדוש ברוך הוא ייתן להם מידו המלאה הפתוחה הקדושה והרחבה"[2].
למרות שהרבי לא הגיע להשתתף בגופו בחגיגות, הרבי דיבר בהתוועדות שנערכה בי"א ניסן של אותה שנה על החגיגות שמתקיימות בארץ הקודש, ובכך הביע את השתתפותו בשמחה הגדולה של השלמת הבניה.
לצד ברכותיו של הרבי, שלחו רבנים רבים את ברכתם לאירוע המרגש, ביניהם היה גם הרב משה פיינשטיין, נשיא אגודת הרבנים בארצות הברית וקנדה, ומגדולי הפוסקים בדור האחרון, ששיגר ברכה בנוסח מיוחד: "ליום חנוכת בית הכנסת "בית מנחם" בכפר חב"ד על שם האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א. אנו שולחים לכם ברכותינו החמות, יהי רצון שהבית הזה יהיה בית זבול, מקום רינה ותפילה תורה ויראה. יחד עם רבבות אלפי בית ישראל אנו תפילה, על שלומו ובריאותו השלימה של האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א, השי"ת יאריך ימיו ושנותיו בנעימים".
הכנסת ספר תורה
בשנת תשמ"א כתבו חסידי חב"ד בארץ ספר תורה מיוחד לזכות הרבי והרבנית. חסידי חב"ד ניסו שוב להזמין את הרבי, אך גם הפעם הרבי לא נסע לארץ להשתתף בהכנסת ספר תורה שנכתב לכבודו, אלא ערך התוועדות מיוחדת, שהייתה כעין השתתפות בשמחה הגדולה[3].
הספר תורה הוכנס לבית הכנסת בית מנחם, ובחגיגה השתתפו רבים מחסידי חב"ד ברחבי הארץ[4].
כמו כן קיים בבית כנסת ספר תורה ששלח הרבי הריי"צ לתושבי הכפר.
מיקום בית הכנסת
בית הכנסת ממוקם במרכז של הכפר, ליד תומכי תמימים כפר חב"ד, בית שז"ר, תחנת הרכבת המקומית, אולם החתונות, וחנות המכולת המרכזית של כפר חב"ד.
מיקומו המרכזי של בית הכנסת, תרם לכך שהוא יירש את מקומו של בית הכנסת הוותיק בכפר, והוא הפך תוך מספר שנים לבית הכנסת המרכזי והעיקרי של התושבים, עם מספר המתפללים הגדול ביותר, כשהוא מחליף את מקומו של בית כנסת 'המרכזי'.
מבנה בית הכנסת
בית הכנסת מתפרש לגובה שתי קומות מעל פני הקרקע, וקומת מרתף אחת, כשקומת הקרקע משמשת לעזרת גברים, והקומה השניה כעזרת נשים, הבנויה רק מעל חציה האחורי של הקומה הראשונה ומעל החדרים האחוריים של בית הכנסת.
אולם בית הכנסת עצמו תוכנן באופן כזה שיהיה גבוה באופן מיוחד, כך שרובו מתנשא לגובה שתי קומות, ובצידיו נקבעו שנים עשר חלונות מצופים בוויטראז', כנגד שנים עשר שבטי ישראל.
חזית בית הכנסת מצופה באבני שיש בסגנון עתיק, ובמרכזה מוצבים מדרגות המובילות אל ארון הקודש המפואר, ולבימה נמוכה המגודרת בעמודי שיש מסוגננים. ארון הקודש מעוטר בפרוכת שנתרמה על ידי תושבי הכפר לזכות הרבי ועליה רקום באותיות זהב הנוסח: "בית הכנסת בית מנחם - על שם אדמו"ר שליט"א מליובאוויטש מלך המשיח - כפר חב"ד".
בחלקו העליון של בית הכנסת מופיע ציור אומנותי של ספר תורה עם עשרת הדיברות על רקע הרים, ובחלקו האחורי מתחת לחלונות העזרת נשים מופיע ציור נוסף של כלי נגינה ותחתיהם הפסוק: "עבדו את ה' בשמחה בואו לפניו ברננה"[5].
הספסלים והשולחנות באולם בית הכנסת מעורבים מספסלים המקובלים בבתי כנסת מפוארים עם מושבים מרופדים מתקפלים, ושולחנות וספסלים רגילים, שנועדו לאפשר לימוד בחברותות ולקיים שיעורי תורה.
מלבד האולם המרכזי בבית הכנסת המשמש לתפילות, לכינוסים, ולהתוועדויות מרכזיות, נמצאים בקומה זו חדרי השירות, מטבחון קטן לשירות המתפללים, וחדרי תפילה נוספים.
חדר שני
כפי שהונהג על ידי אדמו"ר הזקן, בתי הכנסת של חסידי חב"ד מתייחדים בכך שלצד חדרי התפילה העיקריים המשמשים את המנינים הגדולים, ישנם בבתי הכנסת גם חדרים קטנים יותר הקרויים בשם 'חדר שני', ומיועדים למתפללים המעוניינים להקדיש זמן רב יותר להתעמק במילות התפילה ולשקוע בלימוד מבלי שהתפילות של המנינים הגדולים יפריעו להם.
בית הכנסת 'בית מנחם' מתייחד בכך שבו הוקמו שני חדרים קטנים, המשמשים לתפילה מתונה וללימוד עצמי במשך כל שעות היום והלילה. החדרים ממוקמים בחזית בית הכנסת, אחד מצדה הימני של הכניסה, ואחד מצידה השמאלי.
ישנם הסוברים שבמקום שבו עומד כיום החדר השמאלי עמד בזמן התנאים בית מדרשו של התנא רבי נחוניא בן הקנא[דרוש מקור]
עזרת נשים
כמנהג חסידי חב"ד עזרת הנשים בבית כנסת ממוקמת מעל עזרת הגברים והאולם הגדול. לפני הקמת אוהל האירועים בסמוך לבית מנחם שימשה עזרת הנשים (מפאת גודלה) כאולם שבו קיימו מרבית מש' אנ"ש בארה"ק את שמחותיהם. (עד היום בעזרת נשים יש אפשרות לעריכת שבע ברכות, ברית מילה וכדו').
קומת המרתף
בתחתית בית הכנסת יש מרתף אשר משמש גם כבית כנסת בפני עצמו.
קומת המרתף
בקומה התחתונה של בית הכנסת מתחת לפני הקרקע, ממוקם מקווה טהרה המשרת את המתפללים, וכן בית כנסת נחלת דוד שמקיים תפילות בשבת ופעילויות נוספות.
בשנת תשע"ד עבר בית הכנסת מתיחת פנים כששופצה הכניסה הראשית, ה'חדר שני' ותקרת האולם הגדול בפנים.[6] בשנת תשע"ו עבר המקווה שבמרתף בית הכנסת מתיחת פנים ששופץ והורחב.
כמו כן מדי שבת נערכת התוועדות בסימן הבאת הגאולה עם הרב אבישי אפרגון, יו"ר מטה משיח שמואל הנדל, הזמר הגאולתי אבי פיאמנטה, ועוד משפיעים נודעים אחרים.
מרכז העצבים של חב"ד
![](/images/thumb/f/fd/%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D1.jpg/250px-%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D1.jpg)
![](/images/thumb/e/e4/%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D.jpg/250px-%D7%99%D7%98_%D7%9B%D7%A1%D7%9C%D7%95_%D7%91%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D.jpg)
![](/images/thumb/d/db/%D7%94%D7%A7%D7%A4%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%A0%D7%99%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg/250px-%D7%94%D7%A7%D7%A4%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%A0%D7%99%D7%95%D7%AA_%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg)
מיקומו של בית הכנסת וגודלו, איפשרו לבית הכנסת להפוך למרכז הלא רשמי של החיים החסידיים בכפר חב"ד, ומאז הקמתו נוסדו בו עשרות שיעורים מסביב לשעון במגוון תחומים, והתקיימו בו כינוסים והתוועדויות ארציות של חסידי חב"ד מכל רחבי הארץ.
עד לשנת תשס"ד היו מתקיימו בבית הכנסת עצמו חתונות רבות של חסידי חב"ד, אך בעקבות הגידול במשפחות חב"ד שרצו לערוך את החתונות בבית הכנסת, נהפך הדבר למטרד עבור מתפללי בית הכנסת, והדבר נפסק על ידי הקמת אולם אירועים מפואר צמוד לבית הכנסת, כשהחופות ממשיכות להערך בחצר בית הכנסת, ומשתתפי החתונה נכנסים למקום להתפלל.
מידי שנה מתקיימים במקום אירועים מרכזיים רבים של חסידי חב"ד ברחבי הארץ:
- הקפות שניות - האירוע מתקיים מידי שנה בשנה במוצאי שמחת תורה, בהשתתפות אישי ציבור ואורחים מכל רחבי הארץ, שמגיעים להשתתף בשמחה הגדולה שנערכת באולם בית הכנסת עם שירה וריקודים.
- התוועדות י"ט כסלו המרכזית - בארגון וועד כפר חב"ד[7].
- כינוסי התעוררות - כינוסים המאורגנים על ידי מטה משיח בארץ הקודש[8]
- התוועדות ג' תמוז הארצית - בארגון צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש.
מלבד כינוסים אלו, מתקיימים באולם בית הכנסת אירועים עונתיים לילדי כפר חב"ד, בהשתתפות אלפי ילדים.
אירועים חשובים שהתקיימו בו במהלך השנים
ביטול ארגון הגג
בשנת תש"נ ניסה חבר הכנסת לשעבר שמעון פרס ליצור מגעים ושיתוף פעולה עם חברי הכנסת הדתיים, במטרה להפיל את ראש הממשלה המכהן יצחק שמיר ולכונן ממשלת שמאל. בעקבות אינטרסים שונים הצליח שמעון פרס לסחוב אליו כמה מראשי עסקני חב"ד בארץ, ולשכנע אותם לתמוך במהלך הפוליטי שלו.
לאחר התפוצצות הפרשה שכונתה לימים בשם התרגיל המסריח, הורה הרבי להדיח את מנהלי ארגון הגג למוסדות חב"ד ששיתף עמו פעולה, ובכנס מיוחד שהתקיים בבית הכנסת 'בית מנחם', הוקיעו רבני חב"ד את השותפים למהלך, וביטלו את ארגון הגג בצורה רשמית.
כינוס עקשנים בהול
ביום חמישי בערב, אור לכ"ח ניסן תשנ"א חזר הרבי מהאוהל של אדמו"ר הריי"צ ונשא בפני החסידים שיחה מיוחדת בה הטיל את האחריות להבאת הגאולה על כל אחד ואחד מחסידי חב"ד. החסידים נלחצו מאוד מדבריו של הרבי, ובמוצאי שבת התקיים כינוס חירום בהול בהשתתפות חסידי חב"ד מכל רחבי הארץ, שהגיעו לטכס עצה כיצד להבין את דברי הרבי ומה יש לפעול בעקבותיהם.
אחד מהפעולות הראשונות עליהם הוחלט באסיפה זו, היה החתמת רבנים על פסק הדין שהרבי הוא מלך המשיח. ההצעה הועלתה על ידי הרב שמואל פרומר, התקבלה על ידי רבני חב"ד שנכחו במקום, ונוסחה על ידי רבו של כפר חב"ד, הרב מרדכי שמואל אשכנזי.
תפקידים בבית הכנסת
גבאי בית הכנסת
- ר' מני אדרעי
- הרב משה הורביץ, גבאי רוחני
ר' יוסף אבוהב ר' מאיר חן ר' בנימין ריבקין ר' יוסף ריבקין
גבאים לשעבר
- הרב זושא ריבקין
- ר' חיים שרייבר
- ר' יוסף לבנהרץ
אישים
- המשפיע ר' דוד אבא זלמנוב
- הרב שמואל הנדל - יו"ר מטה משיח
- ר' אבי פיאמנטה
- הרב אבשי אפרגון
- ר' שמעון רבינוביץ'
- ר' ימי ליפשיץ'
בתי כנסת חב"דיים נוספים בשם זה
לאחר הקמתו של בית הכנסת בכפר חב"ד, הוקמו בתי כנסת חב"דיים רבים הנושאים את שם זה, זאת לצד בתי כנסת עתיקים שנקראו על שמו של אדמו"ר הצמח צדק.
- בית מנחם אור יהודה, ממוקם בשכונת נווה רבין, מנוהל על ידי הרב הראל רחימי.
- בית מנחם - אלעד, ממוקם ברחוב אבטליון, מנוהל על ידי הרב יוסף יצחק סילברמן.
- בית מנחם - באר שבע, מנוהל על ידי הרב תנחום בורושנסקי.
- בית מנחם - בית שמש, ממוקם בשכונת גבעת שרת, מנוהל על ידי הרב אליעזר ויינר.
- בחוץ לארץ
- בית מנחם - קראון הייטס, 770 lefferts avenue.
- בית מנחם - בארא פארק, ממוקם בשדרה ה-16, מנוהל על ידי הרב יעקב יהודה לייב אלטיין.
- בית מנחם - קזחסטן, ממוקם באלמא אטא, בסמיכות לציונו של רבי לוי יצחק שניאורסון, אביו של הרבי.
- בית מנחם - אנטוורפן, הוקם על ידי הרב יעקב צבי הולצמן.
- בית מנחם - פלורידה, ממוקם במיאמי ביטש, מנוהל על ידי הרב יוסף יצחק מארלאו.
- בית מנחם מארינה רושצ'ה, בית הכנסת של המרכז היהודי-קהילתי מארינה רושצ'ה, מוסקבה
- קהל בית מנחם - מונסי, מנוהל על ידי הרב חיים דוד קגן.
- על שם אדמו"ר הצמח צדק
קישורים חיצוניים
- סיפור בנייתו של בית הכנסת, שבועון בית משיח גליון 827, עמוד 27 ואילך.
- תיעוד היסטורי: הריסת 'די אלטע שול' בכפר חב"ד
- החלו ההליכים להרחבת בית מנחם -
לקריאה נוספת
- י. בן מנחם, הבאת לי את הבשורות הטובות?, שבועון בית משיח גליון 120 עמוד 18 ואילך
- כתר תורה
תיעוד כתיבת ספר התורה שנכתב על ידי נשי חב"ד במתנה לרבי ולרבנית והוכנס ל"בית מנחם"
ראו גם
הערות שוליים
- ↑ השטרות נמסרו על ידי הרבי בפעמיים, בפעם הראשונה 1200$, ובפעם השניה הוציא הרבי 600$ נוספים.
- ↑ דבריו המלאים של הרבי נדפסו בחוברת הארמון למלך המשיח
- ↑ לקריאה על האירוע בעמוד 44
- ↑ י. יצחק, החתימות… ההתועדות… הכתר…, עיתון כפר חב"ד, גיליון 11, ו' בטבת תשמ"א.
- ↑ תהלים ק, ב.
- ↑ תמונות מהשיפוץ
- ↑ גלריה מההתוועדות בשנת תשע"א
- ↑ עשו כל שר ביכולתכם - כינוס התעוררות לרגל מלאות עשרים שנה לשיחת כ"ח ניסן תשנ"א