בריסק: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 25: | שורה 25: | ||
==הקהילה היהודית בבריסק כיום== | ==הקהילה היהודית בבריסק כיום== | ||
בשנת תשס"ג הרב [[חיים רבינוביץ']] יצא בשליחות הרבי לעיר ומכהן כרב העיר מטעם הממשלה. | בשנת [[תשס"ג]] הרב [[חיים רבינוביץ']] יצא בשליחות הרבי לעיר ומכהן כרב העיר מטעם הממשלה. | ||
בשנת [[תשע"ד]] הכניס ספר תורה מהודר לבית הכנסת המרכזי{{הערה|[https://col.org.il/news/83010 "קבלת התורה בבריסק" לאחר 75 שנה] באתר [[חב"ד און ליין]].}}. בשנת [[תשע"ט]] רכש את מבנה ה"הקדש שול של בריסק" שנבנה בשנת [[תרמ"ו]]. בבניין המחודש מפעיל בית כנסת, מקווה, גן ילדים (מטעם [[אור אבנר]]), בית ספר אחר הצהריים ובו מתקיימות פעילויות הקהילה היהודית{{הערה|[https://col.org.il/news/120158 שוב ישמע קול תפילה ב"הקדש שול של בריסק"]. באתר [[חב"ד און ליין]].}}. | בשנת [[תשע"ד]] הכניס ספר תורה מהודר לבית הכנסת המרכזי{{הערה|[https://col.org.il/news/83010 "קבלת התורה בבריסק" לאחר 75 שנה] באתר [[חב"ד און ליין]].}}. בשנת [[תשע"ט]] רכש את מבנה ה"הקדש שול של בריסק" שנבנה בשנת [[תרמ"ו]]. בבניין המחודש מפעיל בית כנסת, מקווה, גן ילדים (מטעם [[אור אבנר]]), בית ספר אחר הצהריים ובו מתקיימות פעילויות הקהילה היהודית{{הערה|[https://col.org.il/news/120158 שוב ישמע קול תפילה ב"הקדש שול של בריסק"]. באתר [[חב"ד און ליין]].}}. |
גרסה אחרונה מ־01:14, 4 ביולי 2024
בְּרֶסְט ובעבר בְּרִיסְק היא עיר בדרום-מערב בלארוס - רוסיה הלבנה, בירת מחוז ברסט. העיר שוכנת על גבול פולין ובקרבת הגבול עם אוקראינה, במרחק של כ-330 ק"מ דרום-מערבית לבירה מינסק.
בבריסק היתה קהילה יהודית גדולה שהיוותה מעוז חשוב של המתנגדים לתורת החסידות, אך במקום התקיימה גם קהילה קטנה של חסידי חב"ד.
רבני בריסק היו בקשרי ידידות עם אדמו"רי חב"ד ויחד פעלו בעסקנות הציבורית ובהחזקת היהדות באותה תקופה.
יהודי בריסק[עריכה | עריכת קוד מקור]
בין שתי מלחמות העולם הייתה העיר בתחום פולין, ונמנו בה כ-25,000 יהודים, כמחצית מתושביה. בין האישים היהודים המפורסמים שנולדו בברסט נמנים ראש ממשלת ישראל בעבר מנחם בגין, הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן, הרב איסר יהודה אונטרמן והשושלת הרבנית לבית סולובייצ'יק.
בין רבני העיר נמנים הרב יואל סירקיש - הב"ח, הרב יעקב מאיר פאדווא, מהרי"ל דיסקין, הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק ה"בית הלוי", בנו הרב חיים סולובייצ'יק ואחריו רבה האחרון של העיר, בנו הרב יצחק זאב סולובייצ'יק. לצידם של שני הרבנים האחרונים, כיהן כדומו"צ הרב שמחה זליג ריגר שעלה ארצה בתחילת מלחמת העולם השנייה, וייסד את ישיבת בריסק שפועלת כיום בירושלים.
שושלת בריסק[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – שושלת בריסק |
שושלת בריסק היא שושלת של רבנים וראשי ישיבות מפורסמים בכל העולם שהיו בקשר עם רבותינו נשיאי חב"ד החל מהגאון רבי חיים מוולוז'ין, תלמידו של הגר"א, שהיה בקשר עם אדמו"ר הזקן והאדמו"ר האמצעי. ממשיך בבנו, ר' איצהל'ה - רבי יצחק מוולוז'ין, שהיה בקשר עם האדמו"ר האמצעי והצמח צדק. וממשיך ברבי חיים מבריסק ידידו של אדמו"ר הרש"ב.
חסידי חב"ד בבריסק[עריכה | עריכת קוד מקור]
עדות לקהילת חב"ד בבריסק מתועדת בסיפור המובא בהקדמת קונטרס ומעין: כאשר החסידים שהתגוררו בבריסק קיבלו את מכתבו הידוע של אדמו"ר הרש"ב אודות י"ט שכסלו שהוא ראש השנה לחסידות היה בדעתם לקבוע את יום השמחה כתשלומין לי"ט כסלו שכבר עבר בפורים קטן. כאשר ר' חיים סולובייצ'יק שמע על כך, אמר: "אין מערבין שמחה ובשמחה, וראוי הוא יום טוב של י"ט כסלו לקבוע ברכה בפני עצמו"[1].
שואת יהודי בריסק[עריכה | עריכת קוד מקור]
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה כבשו הגרמנים את בריסק בראש השנה ה'ת"ש (14 בספטמבר 1939). על פי הסכם ריבנטרופ–מולוטוב נמסרה העיר לרוסים בי' תשרי אותה שנה.
בכ"ז סיוון תש"א (22 ביוני 1941) נכבשה העיר בידי הגרמנים, לאחר שהייתה ליישוב הסובייטי הראשון שהותקף במבצע ברברוסה. בימים הראשונים לכיבוש, נרצחו בעיר כ-5,000 גברים יהודים. בסתיו תש"ב הצטוו היהודים לענוד טלאי צהוב ורוכזו יהודי העיר הנותרים בשני גטאות, בהם התפתחו תנאי רעב קשים. לשם הובאו גם יהודי הסביבה לרבות מצ'רנווצ'יצה. מגטאות אלו הועברו יהודי העיר בד' חשוון תש"ג (15 באוקטובר 1942) לתחנת הרכבת בעיר, ממנה הוסעו לתחנת ברונה גורה, שם נרצחו כולם. היהודים שנתפסו מסתתרים בגטאות, נרצחו במקום. ה' יקום דמם.
בח' אב תש"ד (28 ביולי 1944) שוחררה העיר על ידי הצבא האדום. בתום המלחמה עברה העיר לתחומי הרפובליקה של בלארוס במסגרת ברית המועצות.
הקהילה היהודית בבריסק כיום[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשס"ג הרב חיים רבינוביץ' יצא בשליחות הרבי לעיר ומכהן כרב העיר מטעם הממשלה.
בשנת תשע"ד הכניס ספר תורה מהודר לבית הכנסת המרכזי[2]. בשנת תשע"ט רכש את מבנה ה"הקדש שול של בריסק" שנבנה בשנת תרמ"ו. בבניין המחודש מפעיל בית כנסת, מקווה, גן ילדים (מטעם אור אבנר), בית ספר אחר הצהריים ובו מתקיימות פעילויות הקהילה היהודית[3].
בשנת תשע"ט התגלה קבר אחים המוני של יהודים שנרצחו בשואה במסגרת חפירות באתר בניה בעיר בריסק[4]
עצמותיהם של 1,400 היהודים שהוצאו להורג בבור ההריגה שהתגלו, הובאו לקבורה בבית הקברות בעיר בטקס מכובד על ידי שליח הרבי הרב חיים רבינוביץ'[5].
חסידי חב"ד בעיר[עריכה | עריכת קוד מקור]
- יליד העיר הרב שניאור זלמן וויינשטיין - תלמיד ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש, סופר סת"ם שזכה לכתוב עבור אדמו"ר הריי"צ פרשיות תפילין עבור חתניו, וביניהם, הרבי בכתב אדמו"ר הזקן.
- יליד העיר ר' משה הכהן שייעוויץ - מחסידי חב"ד בשיקאגו
- יליד העיר הרב מנחם נחום פרגר - תלמיד ישיבת תומכי תמימים אוטווצק ותומכי תמימים שנחאי. גביר חסידי בארצות הברית.
הערות שוליים
- ↑ קונטרס ומעין עמ' 25.
- ↑ "קבלת התורה בבריסק" לאחר 75 שנה באתר חב"ד און ליין.
- ↑ שוב ישמע קול תפילה ב"הקדש שול של בריסק". באתר חב"ד און ליין.
- ↑ בלארוס: התגלה קבר אחים בו נקברו מאות יהודים שנרצחו בשואה באתר חב"ד און ליין.
- ↑ עצמות קדושי ישראל בבריסק יובאו למנוחות באתר חב"ד און ליין.
עיירות ברוסיה הלבנה | |
---|---|
| |
עיירות ברוסיה • עיירות באוקראינה • עיירות בליטא • עיירות בלטביה • ערים בפולין |