חדר הרבי
המונח "גן עדן העליון" מפנה לכאן. לערך העוסק במקום משכן נשמות הצדיקים לאחר ההסתלקות, ראו גן עדן.
![](/images/thumb/2/28/%D7%99%D7%97%D7%99%D7%93%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%96%D7%A8.jpg/250px-%D7%99%D7%97%D7%99%D7%93%D7%95%D7%AA_%D7%A9%D7%96%D7%A8.jpg)
![](/images/thumb/3/32/%D7%A7%D7%95%D7%9E%D7%94_%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%94.jpg/250px-%D7%A7%D7%95%D7%9E%D7%94_%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%95%D7%A0%D7%94.jpg)
חדרו של הרבי מכונה גם גן עדן העליון, וקודש הקדשים שבזמן הגלות[1] הוא משרדו הפרטי של הרבי הממוקם מצד שמאל של הנכנס ל770 במקביל לחדר המזכירות בו הוא עוסק בלימוד התורה, מקבל אנשים ליחידות, ומשיב למכתבי אנשים מכל רחבי העולם. החל משנת תשמ"ט גם הועברה מיטת הרבי ומגוריו לחדרו באופן קבוע.
היסטוריה
החל מרכישת הבניין (בשנת ת"ש) עד להגעת הרבי לארצות הברית (בכ"ח ניסן תש"א) שימש החדר כחדר היחידות של אדמו"ר הריי"צ, בו גם אמר מאמרי חסידות בכל ליל יום שלשי. עם הגעת הרבי לארצות הברית, הוסב החדר לדירה זמנית לו ולרבנית חיה מושקא, עד ששכרו דירה על רחוב "ניו יורק", לפני שעברו לבניין בפרזידנט 1304.
עם מעבר הרבי והרבנית לדירה החדשה, הפך חדר זה למשרדי ארגון המל"ח (שאז עמד הרבי בראשו), כשהוא מורה על העברת כיוון עמידת שולחן הרבי הריי"צ אותו השאיר שם[2]. הרבי עבד בחדר זה גם עם שאר חברי המל"ח, הוא היה יושב בראש השולחן, כשהמזכיר הרב חיים מרדכי אייזיק חודקוב יושב משמאל השולחן והמזכיר הרב ניסן מינדל מימינו, ובחדר זה נמכרו הספרים שבהוצאת המרכז לענייני חינוך. עם מעבר כיתת הלימוד לצעירים מהחדר הסמוך לזאל הקטן בשנת תש"ז הועבר חדר זה לרשות המל"ח[3] והוא הפך למשרדו הפרטי של הרבי, עד שבשנת תש"ט העבירו בהוראת הרבי מהחדר את כל ציוד המל"ח שעוד נותר בו[4].
תכולת ומבנה החדר
בחדר עומדים ספריות את כל הקירות (למעט הקיר שמאחורי הרבי והחלונות), השולחן בו השתמש הרבי הריי"צ בעת שהותו בחדר[2], ולאחר מכן הרבי. בחדר עומד גם שולחן עגול שבנה אדמו"ר המהר"ש לעת זיקנותו במו ידיו בהוראת הרופאים לצורך בריאות תפקוד ידיו. הרבי גאל את השולחן בעת ביקורו בפריז מהרבנית חנה עוזרמן - נכדת אדמו"ר המהר"ש בת בנו ר' מנחם מענדל, שהיה עשוי פרקים, אז הורכב בחדר הרבי ומאז לא יצא משם[5]. בעבר עמדה בו גם מיטת הרבי.
בפתח החדר היו נערכים מעמדים שונים, כמו קבלת פ"נים, חלוקת לעקאח בערב יום הכיפורים (ראה תמונה), וחלוקת מצות לקהל החסידים בערב חג הפסח. ארבע פעמים נערך מעמד חלוקת דולרים, שהתנהל בדרך כלל בלובי 770, בפתח חדרו של הרבי: ערב ראש השנה תשמ"ט לאחר מעמד קבלת פ"נים. הושענא רבה תשנ"ב לאחר חלוקת לעקאח. יום ראשון י"ז כסלו תשנ"ב, בה חילק הרבי חילק את קונטרס דרושי חתונה בתוך נרתיק פלסטיק שהכיל גם דולר (ראה תמונה). חלוקת יום ראשון, א' טבת תשנ"ב, בה חולקו דולר ומטבע בתוך נרתיק פלסטיק עליו הוטבע "דמי חנוכה". החלוקה הופסקה בכדי שהרבי ירד להתפלל את תפלת מנחה בזאל הגדול, ונמשכה לאחר מכן שם.
היחס אל החדר
חדר זה הוא פיסגת הקדושה אצל חסידי חב"ד והכניסה אליו נעשית רק לאחר הכנה מיוחדת של טבילה במקווה, אמירת פרקי תהילים והזדככות נפשית פנימית. חסידים נהגו לומר ש"החדר שיושב כ"ק אדמו"ר הוא הקדש קדשים שלנו, וכ"ק אדמו"ר הוא הארון - אשר בו לוחות תורת השם יתברך - שלנו"[1]. אדמו"ר הריי"צ אף התבטא על חדר היחידות שהוא "היכל משיח"[6].
בספרות החסידית מובאים סיפורים שונים המבטאים את היחס המיוחד הנרכש לחדריהם של רבותינו נשיאינו גם לאחר שהסתלקותם. בולט מביניהם הוא סיפור אותו סיפר הרבי הריי"צ בתוך מאמר החסידות הראשון שנשא לאחר הסתלקותו של אביו, הרבי הרש"ב, שכאשר באחת משנות ילדותו המוקדמות[7], תקופה לאחר הסתלקות סבו הרבי המהר"ש. הרבי הריי"צ שהה בחדרו כשהוא שקוע במחשבות, כשלפתע שמע קול בכי, אז הסתובב וראה את אביו, הרבי הרש"ב, עומד מול שולחנו של אביו הרבי המהר"ש, כשהוא קורא בדמעות פ"נ כביכול לפני אביו, הרבי המהר"ש. הרבי הריי"צ הסביר מכך את גודל השפעת הצדיק בעולם והמשכת הקדושה בעולם על ידו שפועלת באופן נצחי, עד כדי כך שהקדושה בחדרו היא ברמת עשר הספירות שבעולם האצילות, ועל ידי כך נפעלת נצחיותו בעולם הגשמי[8].
הכניסה אליו
![](/images/thumb/e/e8/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%93%D7%99%D7%A8%D7%AA_%D7%94%D7%A8%D7%99%D7%99%22%D7%A6.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%93%D7%99%D7%A8%D7%AA_%D7%94%D7%A8%D7%99%D7%99%22%D7%A6.jpg)
אל חדר הרבי נכנסים אך ורק עבור יחידות. כאשר קודם לכן החסיד מתכונן נפשית אל מעמד נעלה זה אשר הוא ככניסת הכהן גדול ביום הכיפורים אל קודש הקדשים.
המזכירים (ובדורות הקודמים המשבקי"ם) הורשו להיכנס יותר פעמים עבור הכנסת פתקי ברכה, וסידור דברים נוספים. עם זאת, מספרים על המזכיר הרב חודוקוב כי בכל פעם שנכנס (למרות שנכנס פעמים רבות ביום) היה מסדר את ה"גרטל" מחדש, והיה נראה כאילו הוא נכנס בפעם הראשונה.
כן היו חסידים שהורשו להכנס בכל עת אל הקודש פנימה כמו הרב ראובן דונין והרב יהודה לייב ביסטריצקי.
כיום מתנהלים בחדר הרבי מניינים בשחרית של ימי שני וחמשי שבתות וימים טובים, המנהלים על ידי הרב מאיר הרליג, שאחראי על ניהול החדר כיום. בחדר נקבע בו ארון קודש לשירות המתפללים. יש המתנגדים לכניסה לחדר, שהם בעיקר המאמינים כי הרבי חי וקיים[9].
חדר היחידות של אדמו"ר הריי"צ
הרבי הורה שיכנסו אל חדרו של אדמו"ר הריי"צ אך ורק עבור תפילה, אמירת תהילים או קריאת פ"נ. כן אמר הרבי שחתנים יכנסו שם לתפילת מנחה קודם חופתם. כניסה עבור ענינים אחרים - אמר הרבי - היא מסוכנת[דרוש מקור].
במשך השנה הראשונה להסתלקות הרבי הריי"צ נהג הרבי להתפלל בחדר זה. במשך השנים נערכו בו מניני תפילה בשבתות וימים טובים, שם התפללו בדרך כלל חיים ליברמן וחסידים נוספים שנותרו מקושרים בעיקר אל הרבי הריי"צ גם לאחר שהרבי קיבל את הנשיאות.
גלריית תמונות
-
הרבי נכנס לחדרו דרך גן עדן התחתון (צילום מתוך הזאל הקטן המקביל לו)
-
השולחן העגול שנבנה על ידי אדמו"ר המהר"ש, עומד בחדר הרבי
-
הרב מנשה קליין ביחידות בחדר הרבי
-
רבי פנחס מנחם אלתר מגור בביקור אצל הרבי
-
רבי אברהם יעקב פרידמן (השלישי) מסאיגורה ביחידות בחדר הרבי
-
האדמו"ר מבעלז רבי יששכר דוב רוקח ביחידות בחדר הרבי
-
סגן אלוף ישראל ירקוני, השליש הצבאי של הפרזידנט שניאור זלמן שז"ר, אחרי ה'יחידות' בחדר הרבי
-
שוטר עובר לפני הרבי בחלוקת לעקאח בערב יום הכיפורים בפתח חדרו של הרבי
-
הרבי מחלק את קונטרס 'דרושי חתונה' במסגרת החלוקה הקבועה בפתח חדרו כשמצורף אליו דולר, י"ז כסלו תשנ"ב
קישורים חצוניים
ראו גם
הערות שוליים
- ↑ 1.0 1.1 התמים חלק ב' עמוד קכו: "עד אשר יבנה בית המקדש בירושלים, ליובאוויטש היא ירושלים שלנו, ובית הכנסת שהרבי מתפלל בו, הוא בית המקדש שלנו.. החדר שיושב בו הרבי הוא קודש הקדשים שלנו, והרבי הוא הארון אשר בו לוחות תורת השם יתברך". מובא בקונטרס בית רבנו שבבבל הערה 74
- ↑ 2.0 2.1 השולחן עמד בהתחלה מול פתח החדר, וכשעבר החדר לרשות הרבי הורה להעבירו לצד המזרח - כנראה בכדי שלא לשבת במקומו של הרבי הריי"צ.
- ↑ ועם עלותו של הרבי על כס הנשיאות הפך לחדר המזכירות
- ↑ עמודים 14-16
- ↑ ראה מבית הגנזים עמוד רע"ז
- ↑ ספר השיחות, תרצ"ו בתחילתו.
- ↑ שנת תרמ"ה או תרמ"ו
- ↑ מאמר דיבור המתחיל "ראשית גויים עמלק", ספר המאמרים תר"פ-תרפ"א עמוד י', והובא ביתר הרחבה בספר השיחות תש"ד עמוד 6 (אידיש). הרבי מבאר ומרחיב בעניין זה בלקוטי שיחות חלק ל"ב עמוד 19 (הסיפור עצמו בעמוד 24)
- ↑ אם כי יש מהם הנוהגים להתפלל בשעת המנין שמתנהל בתוכו מחוצה לו
- ↑ על השולחן ניתן להבחין בקופסא מהודרת בתוכה מונחים עשרות כתבי יד קודש של הרבי הרש"ב, אותם העניק מר שז"ר לרבי בשעת הביקור.