מבצע בית מלא ספרים: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(9 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{להשלים|כל הערך=כן}} | {{להשלים|כל הערך=כן}} | ||
{{מבצעי הרבי}} | {{מבצעי הרבי}} | ||
''' | מבצע '''בית מלא ספרים (יבנה וחכמיה)''' הוא אחד מ[[עשרת המבצעים]] עליהם הכריז הרבי, על המבצע הכריז הרבי בשנת [[תשל"ד]]. | ||
במסגרת המבצע עורר הרבי על כך שכל אחד צריך למלא את ביתו בספרי קודש. | במסגרת המבצע עורר הרבי על כך שכל אחד צריך למלא את ביתו בספרי קודש. | ||
==מקור== | ==מקור== | ||
המושג 'בית מלא ספרים' מופיע לראשונה במדרשים המתיחסים לטענות קרח על משה רבינו{{הערה|[[פרשת קרח]]}} בית מלא ספרים מהו שיהא חייב במזוזה. | המושג 'בית מלא ספרים' מופיע לראשונה במדרשים המתיחסים לטענות קרח על משה רבינו{{הערה|[[פרשת קרח]]}} בית מלא ספרים מהו שיהא חייב במזוזה. | ||
הרבי השתמש בלשון זו בהכרזת 'מבצע בית מלא ספרים' שמטרתו להפוך כל בית יהודי לבית מקדש ידי שימצאו בו לכל לראש, ספרי היסוד של היהדות ובהוספה של כמה שיותר ספרי קודש. | הרבי השתמש בלשון זו בהכרזת 'מבצע בית מלא ספרים' שמטרתו להפוך כל בית יהודי לבית מקדש על ידי שימצאו בו לכל לראש, ספרי היסוד של היהדות ובהוספה של כמה שיותר ספרי קודש. | ||
מבצע זה הוא היחיד מבין עשרת המבצעים שאינו [[מצווה]] ואף אין לו מקור קדום. | מבצע זה הוא היחיד מבין עשרת המבצעים שאינו [[מצווה]] ואף אין לו מקור קדום. | ||
שורה 14: | שורה 15: | ||
הרבי באר שבמילה "מלא" הכוונה כפשוטו, לשים ספרים בכל הקירות בבית בהם מותר לעשות זאת, ורק בשרותים ובחדר שינה זוגי להמנע מלשים ספרים. | הרבי באר שבמילה "מלא" הכוונה כפשוטו, לשים ספרים בכל הקירות בבית בהם מותר לעשות זאת, ורק בשרותים ובחדר שינה זוגי להמנע מלשים ספרים. | ||
הרבי | הרבי התבטא, כי מטרת קניית הספרים היא להשתמש וללמוד בהם בפועל, ולא להשאיר אותם מונחים בארון סגור ולהביט בהם מבעד לזכוכית... | ||
הוראה זו, היא בנוסף להוראת [[אדמו"ר הריי"צ]] בנוגע לשלושת הספרים [[כתר שם טוב]], [[אור תורה]] ו[[תניא]]: "נחוץ ונכון הדבר, שיהיה לחסידים את שלושת הספרים ומטעמים ידועים, לא לכורכם בכרך אחד"{{הערה|התוועדות [[י"ב-י"ג תמוז]] [[תש"ט]].}}. | הוראה זו, היא בנוסף להוראת [[אדמו"ר הריי"צ]] בנוגע לשלושת הספרים [[כתר שם טוב]], [[אור תורה]] ו[[תניא]]: "נחוץ ונכון הדבר, שיהיה לחסידים את שלושת הספרים ומטעמים ידועים, לא לכורכם בכרך אחד"{{הערה|התוועדות [[י"ב-י"ג תמוז]] [[תש"ט]].}}. | ||
שורה 31: | שורה 32: | ||
#[[תניא]]. | #[[תניא]]. | ||
בשיחה מסויימת הזכיר הרבי גם משניות או גמרא. | בשיחה מסויימת הזכיר הרבי גם [[משניות]] או [[גמרא]]. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[בית מגורים]] | *[[בית מגורים]] | ||
*[[ספריות ציבוריות]] | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== |
גרסה אחרונה מ־01:39, 25 ביוני 2024
מבצעי הרבי |
---|
עשרת המבצעים |
תפילין · תורה · מזוזה · צדקה · בית מלא ספרים · נש"ק · כשרות · טהרת המשפחה · חינוך · אהבת ישראל |
מבצעים שונים |
מסיבות שבת · שופר · לולב · חנוכה · פורים · מצה · והשיב לב אבות על בנים · ל"ג בעומר · עשרת הדברות · אות בספר התורה לילדי ישראל · אות בספר תורה הכללי . אות בספר תורה לחיילי צה"ל · הקהל · משיח · יום הולדת · הקהלת קהילות · הדפסת התניא · עידוד הילודה |
מבצע בית מלא ספרים (יבנה וחכמיה) הוא אחד מעשרת המבצעים עליהם הכריז הרבי, על המבצע הכריז הרבי בשנת תשל"ד.
במסגרת המבצע עורר הרבי על כך שכל אחד צריך למלא את ביתו בספרי קודש.
מקור[עריכה | עריכת קוד מקור]
המושג 'בית מלא ספרים' מופיע לראשונה במדרשים המתיחסים לטענות קרח על משה רבינו[1] בית מלא ספרים מהו שיהא חייב במזוזה. הרבי השתמש בלשון זו בהכרזת 'מבצע בית מלא ספרים' שמטרתו להפוך כל בית יהודי לבית מקדש על ידי שימצאו בו לכל לראש, ספרי היסוד של היהדות ובהוספה של כמה שיותר ספרי קודש. מבצע זה הוא היחיד מבין עשרת המבצעים שאינו מצווה ואף אין לו מקור קדום.
היסטורית המבצע[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשיחת שבת פרשת נשא תשל"ד הכריז הרבי על מבצע מיוחד, הקשור להרחבת "מבצע תורה" שיסד אז, והוא מבצע "בית מלא ספרים - יבנה וחכמיה", היינו שכל אחד ישתדל למלא את ביתו בספרי קודש וירבה בשיעורי תורה.
הרבי באר שבמילה "מלא" הכוונה כפשוטו, לשים ספרים בכל הקירות בבית בהם מותר לעשות זאת, ורק בשרותים ובחדר שינה זוגי להמנע מלשים ספרים.
הרבי התבטא, כי מטרת קניית הספרים היא להשתמש וללמוד בהם בפועל, ולא להשאיר אותם מונחים בארון סגור ולהביט בהם מבעד לזכוכית...
הוראה זו, היא בנוסף להוראת אדמו"ר הריי"צ בנוגע לשלושת הספרים כתר שם טוב, אור תורה ותניא: "נחוץ ונכון הדבר, שיהיה לחסידים את שלושת הספרים ומטעמים ידועים, לא לכורכם בכרך אחד"[2].
בעקבות הנצחון במשפט הספרים הדפיס הרבי את הספר "דרך אמונה" לרב מאיר בן גבאי וצווה למכור אותו במחיר השווה לכל נפש וגם לימד בו בהתוועדויות. שנה לאחר מכן קרא הרבי לנצל יום סגולה זה להוספה בלימוד ובפרט בשולחן ערוך שאז היה 500 שנה להדפסתה. כמו כן הורה להוסיף ברכישת ספרי קודש רבים, הן ל"בית מלא ספרים", והן לספריות ציבוריות, הן לילדים קטנים וכמובן גם לספרייה המרכזית של אגודת חסידי חב"ד.
בשנת תשנ"ב הוסיף הרבי ואמר כי כל אחד יכול לתרום את חלקו לגאולת הספרים שנותרו בשבייה ברוסיה, "על ידי שכל אחד ואחד, מהאנשים, נשים וטף, יעשה עניין דוגמתו, על ידי שיכניס לביתו או בספרייה וכיוצא בזה ספרי (וכתבי) קודש חדשים, בהוספה על הספרים המצויים אצלו עד עתה ב"בית מלא ספרים" שלו".
ספרי הייסוד[עריכה | עריכת קוד מקור]
במהלך השנים שם הרבי דגש על ספרי-קודש מסויימים כחובה שימצאו בכל בית יהודי:
בשיחה מסויימת הזכיר הרבי גם משניות או גמרא.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- קה"ת, 'מבצע בית מלא ספרים', עמוד 597
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- המקור התורני לחיוב של 'בית מלא ספרים', לקוטי שיחות חלק כ"ג שיחה א' לחג השבועות
- מנדי קמינקר, מדוע הבית שלכם מלא בספרי קודש?, טור המעודד רכישת ספרי קודש והשתתפות במבצע 'בית מלא ספרים'
- בטאון פעילי חב"ד המוקדש לנושא 'בית מלא ספרים'
- מבצע 'בית מלא ספרים' באתר צעירי חב"ד
- מנחם מענדל דורון, הכתר של עשרת המבצעים, בתוך בטאון 'הפנסאים', ה' טבת תשע"ז
הערות שוליים
- ↑ פרשת קרח
- ↑ התוועדות י"ב-י"ג תמוז תש"ט.