משתמש:אור וחיות/ראש השנה לאילנות: הבדלים בין גרסאות בדף
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
|||
(2 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 28: | שורה 28: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[https://abc770.org/article_node_5727/#_ftnref6 שבעת המינים ע"פ הסוד] באתר חב"ד אור אין סוף | *[https://abc770.org/article_node_5727/#_ftnref6 שבעת המינים ע"פ הסוד] באתר חב"ד אור אין סוף | ||
*[http://www.chabad.co.il/?template=topic&topic=231 ט"ו בשבט, הלכות ומנהגים, מאמרים וסיפורים] - {{חב}} | *[http://www.chabad.co.il/?template=topic&topic=231 ט"ו בשבט, הלכות ומנהגים, מאמרים וסיפורים] - {{חב"ד בישראל}} | ||
*[[ועד חיילי בית דוד]], [http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=74341 קובץ ראש השנה לאילנות], ט"ו בשבט [[תשע"ג]] {{PDF}} - {{אינפו}} | *[[ועד חיילי בית דוד]], [http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=74341 קובץ ראש השנה לאילנות], ט"ו בשבט [[תשע"ג]] {{PDF}} - {{אינפו}} | ||
*[http://old2.ih.chabad.info/newvideo/video.php?id=2982 טו בשבט תשלט - שיחה מהרבי] | *[http://old2.ih.chabad.info/newvideo/video.php?id=2982 טו בשבט תשלט - שיחה מהרבי] | ||
שורה 38: | שורה 38: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{חגים ומועדים}} | {{:תבנית:חגים ומועדים}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:ערכים במרחב האישי]] |
גרסה אחרונה מ־16:20, 24 ביולי 2023
![](/images/thumb/0/05/%D7%A9%D7%91%D7%A2%D7%AA_%D7%94%D7%9E%D7%99%D7%A0%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%A9%D7%91%D7%A2%D7%AA_%D7%94%D7%9E%D7%99%D7%A0%D7%99%D7%9D.jpg)
חמשה עשר בשבט הינו ראש השנה לאילנות.
מקור[עריכה | עריכת קוד מקור]
חמישה עשר בשבט הוא "ראש השנה לאילנות" כדעת בית הלל. ועל פי מה שנאמר[1]:"כי האדם עץ השדה", מובן שיש לכך שייכות גם לענייני העבודה של האדם השייכים ל"עץ השדה" שבאדם. ומיום זה נמשכת חיות מחודשת על כל השנה, במיוחד בעניינים הנוגעים לפירות שנשתבחה בהם ארץ ישראל, והם מהווים מסר בעבודתו של היהודי.
יום זה הינו משמעותי לגבי פירות ארץ ישראל, והוא מהווה בעבורם את קו התפר בין שנה אחת לשנייה. כמו שנאמר[2]: "אין תורמין מפירות שנה זו על פירות שנה שעברה, ולא מפירות שנה שעברה על פירות שנה זו, ואם תרם אינה תרומה… אחד בתשרי הוא ראש השנה למעשרות תבואה וקטניות וירקות, וט"ו בשבט הוא ראש השנה למעשרות האילן".
ביום זה אין מצווה מיוחדת המאפיינת אותו. אלא שנוהגים[3] "להרבות במיני פירות של אילנות" ומנהג זה התפשט במיוחד בדורות האחרונים[4], שמודים להקב"ה בברכה על הפירות לפני האכילה ולאחריה, שאכילת פירות איננה דבר המוכרח, אלא תוספת המורה על עניין התענוג. נהגו שגם חתן וכלה אינם צמים ביום זה. לגבי נטיעת עצים כותב הרבי[5]:
"בענין נטיעת עצים בט"ו בשבט, הנה אין לערב את זה במנהגי שולחן ערוך וכו', ויש להשמיטו מספר שצריך להיות שווה לכל נפש".
בחסידות חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/b/b0/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%91%D7%98%D7%95_%D7%91%D7%A9%D7%91%D7%98.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%91%D7%98%D7%95_%D7%91%D7%A9%D7%91%D7%98.jpg)
בשנת תשמ"ז קרא הרבי לערוך כינוסים בט"ו בשבט לחיזוק והוספה בתורה, בתפילה ובפרט להתחזק בהליכה באורחותיו של בעל ההילולא דיו"ד שבט - אדמו"ר הריי"צ[6]. הרבי ציין למנהג לאכול ביום זה חרובים (מלבד שבעת המינים), להם שייכות מיוחדת לניסים "כסיפור הגמרא על רבי חנינא בן דוסא שדי לו בקב חרובין מערב שבת לערב שבת, ובהמשך לזה מסופר על כמה וכמה ניסים שאירעו לו, בהיותו 'מלומד בניסים'"[7].
ביחידות כללית שנערכה בי"ג שבט תשמ"ז הרבי אמר שמנהג ישראל לאכול בט"ו שבט פירות טעימים, ולברך לפחות על פרי אחד שהחיינו[8].
ישנם הנוהגים לומר בט"ו בשבט קטעים מתנ"ך ומספר הזהר. הרבי כותב על כך:"לא ראיתי במדינותינו נוהגים כן"[9].
הרבי שולל את המנהג לטעת עצים בט"ו בשבט וכותב ש"זהו עניין חילוני לגמרי", ואין לערבו במנהגי שולחן ערוך. הרבי אךף מציין לגמרא[10] שאומרת שאין בעצי סרק משום יישוב ארץ ישראל.
במחיצת הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאורך השנים כאשר חל ט"ו בשבט בשבת, התוועד הרבי לכבוד התאריך, ההתוועדויות התקיימו בשנים: תשט"ז, תש"כ, תשכ"ב, תשכ"ג, תשכ"ו, תשל"ו, תש"מ, תשמ"ג, תשמ"ו, תשמ"ז, תשמ"ט, תש"נ.
בפעם הראשונה שנערכה התוועדות בט"ו בשבט כשהוא חל בימות החול היה בשנת תשל"א (בין מנחה לערבית), ולאחר מכן התקיימו התוועדויות בהזדמנויות הבאות; מוצאי ט"ו בשבט תשל"ב; מוצאי ט"ו בשבט תשל"ד; מוצאי ט"ו בשבט תשל"ה; מוצאי ט"ו בשבט תשל"ז; מוצאי ט"ו בשבט תשל"ח; ליל ט"ו בשבט תשל"ט; ליל ט"ו בשבט תשמ"א; ליל ט"ו בשבט תשמ"ב; ליל ט"ו בשבט תשד"מ; ליל ט"ו בשבט תשמ"ה; ליל ט"ו בשבט תשמ"ח (ובשנים שלאחר מכן בתקופה שכבר לא התקיימו התוועדויות בימות החול, אמר הרבי שיחות במועדים: יום א' ט"ז שבט תשמ"ט; יום א' י"ד שבט תשנ"ב לפני חלוקת הדולרים; ליל ט"ו בשבט תשנ"ב (בזאל הקטן); מוצאי ט"ו בשבט תשנ"ב).
לכבוד ט"ו שבט הוציא הרבי מאמרים מוגהים: ד"ה ארבעה ראשי שנים דט"ו בשבט תשל"א - קונטרס חמשה עשר בשבט תנש"א; ד"ה בחודש השלישי דט"ו בשבט תשל"ד (י"ל בקונטרס כ"ב שבט תש"נ); ד"ה הנני ממטיר דט"ו בשבט תשל"ז (י"ל בשעתו); ד"ה באתי לגני דט"ו בשבט תשל"ח (י"ל בקונטרס כ"ב שבט תשמ"ט)
בנוסף, בשנת תשל"ד הרבי ערך ביקור ב"מכון חנה" לאחר ההתועדות; ובט"ו בשבט תנש"א חילק הרבי שטר של חמש דולר לכל אחד מאלו שעברו לפניו לאחר אמירת השיחה.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שבעת המינים ע"פ הסוד באתר חב"ד אור אין סוף
- ט"ו בשבט, הלכות ומנהגים, מאמרים וסיפורים -
- ועד חיילי בית דוד, קובץ ראש השנה לאילנות, ט"ו בשבט תשע"ג
-
- טו בשבט תשלט - שיחה מהרבי
- ט"ו בשבט מאמרים ומנהגים - אתר בית חב"ד.
- מערכת שטורעם, שייכות ט"ו בשבט ללימוד תורה בתענוג? הרב יואל כהן ■ שיעור - באתר שטורעם
- מערכת שטורעם, "תני להן פירות טובים וספרי להן סיפורים טובים" - באתר שטורעם
- הרבי מחלק פירות ט"ו בשבט לילדים ● וידאו - באתר
י"ד שבט תשע"ז
- מעציץ עד לעץ, מגזין 'במחנה צבאות השם' שבט תשע"ז
הערות שוליים
חגים וזמנים | ||
---|---|---|
מדברי תורה | שבת · פסח · שביעי של פסח · פסח שני · שבועות · ראש השנה · עשרת ימי תשובה · יום הכיפורים · ימים נוראים · סוכות · הושענא רבה · שמיני עצרת · שמחת תורה | |
מדברי חכמים | חנוכה · פורים · יום טוב שני של גלויות · עירוב תבשילין | |
תעניות | צום גדליה · עשרה בטבת · תענית אסתר · שבעה עשר בתמוז · תשעה באב · תענית בכורות · תענית בה"ב · ימי השובבי"ם | |
מנהג ישראל | חמשה עשר בשבט · פורים קטן · ל"ג בעומר · חמשה עשר באב | |
שבתות מיוחדות | שבת מברכים · שבת חזק · שבת שובה · שבת בראשית · שבת שירה · שבת שקלים · שבת זכור · שבת פרה · שבת החודש · שבת הגדול · שבת אסרו חג פסח · שבת של שמחה · שבת חזון · שבת נחמו · שבת סליחות |