ישראל יהודה לוין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
(←משפחתו) |
||
(36 גרסאות ביניים של 16 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:ישראל לוין.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב ישראל לוין ב[[חלוקת דולרים|קבלת דולר לברכה]] מהרבי]] | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=ישראל לוין מכפר חב"ד|אחר=ישראל לוין מנעוועל|ראו=[[ישראל לוין (נעוועל)]]}} | {{פירוש נוסף|נוכחי=ישראל לוין מכפר חב"ד|אחר=ישראל לוין מנעוועל|ראו=[[ישראל לוין (נעוועל)]]}} | ||
ר' '''ישראל יהודה לוין''' ([[ז' תמוז]] [[תרע"ב]] - [[ח' סיון]] [[תשס"ה]]) | ר' '''ישראל יהודה לוין''' ([[ז' תמוז]] [[תרע"ב]] - [[ח' סיון]] [[תשס"ה]]) [[תמים|תלמיד]] [[תומכי תמימים|ישיבות תומכי תמימים]], [[חסיד]] שחי וחווה את שנות [[מסירות נפש|מסירות הנפש]] ב[[רוסיה הסובייטית]], ומסר את נפשו על קיום ה[[תורה]] וה[[מצוות]]. | ||
== תולדות | היה מכונה בפי אנ"ש בכפר חב"ד "ר' ישראל ליפאוויצער" ע"ש העיירה ממנה בא (וגם כדי להבדילו מ"ר' ישראל נעוועלער", ששניהם נשאו את אותו שם ואותה שם משפחה) | ||
ר' ישראל נולד | |||
==תולדות חיים== | |||
ר' ישראל נולד ב[[עיירה]] זיוויטוב שב[[אוקראינה]], ב[[שבת קודש]] [[פרשת חוקת]], [[ז' בתמוז]] [[תרע"ב]], לאביו ר' [[אפרים לוין]] ששימש כ[[מלמד דרדקי]] ב[[עיירה]]. | |||
ילדותו הייתה ספוגה בפחדים מפני הפרעות של האיכרים הרוסים, שהיו נוהגים אז לעשות פוגרומים בעיירות היהודיות ולטבוח ביהודים, כהמשך ל[[מלחמת העולם הראשונה]]. | ילדותו הייתה ספוגה בפחדים מפני הפרעות של האיכרים הרוסים, שהיו נוהגים אז לעשות פוגרומים בעיירות היהודיות ולטבוח ביהודים, כהמשך ל[[מלחמת העולם הראשונה]]. | ||
מספר פעמים נאלץ להתחבא תחת המיטה יחד עם אחיו, כשהאיכרים האוקראיניים מאיימים ברצח הוריו אם לא יביאו את כל כספם. המצב המסוכן אילץ את בני המשפחה לנטוש את | מספר פעמים נאלץ להתחבא תחת המיטה יחד עם אחיו, כשהאיכרים האוקראיניים מאיימים ברצח הוריו אם לא יביאו את כל כספם. המצב המסוכן אילץ את בני המשפחה לנטוש את ה[[עיירה]], ולעבור לעיר ליפאוויץ. | ||
כשהגיעו לעיר ליפאוויץ החלה הממשלה הקומוניסטית להשתלט על החיים היהודיים, ולמנוע מיהודים לקיים [[תורה]] ו[[מצוות]]. הרדיפות בעיר היו קשות, ובזמן קצר נשברו כל יהודי העיר, ובני משפחתו נשארו כמעט היחידים בעיר שהמשיכו לשמור על קיום תורה ומצוות. | כשהגיעו לעיר ליפאוויץ החלה הממשלה הקומוניסטית להשתלט על החיים היהודיים, ולמנוע מיהודים לקיים [[תורה]] ו[[מצוות]]. הרדיפות בעיר היו קשות, ובזמן קצר נשברו כל יהודי העיר, ובני משפחתו נשארו כמעט היחידים בעיר שהמשיכו לשמור על קיום תורה ומצוות. | ||
ב[[חיידר]] שפתח אביו בעיר כמעט ולא נשארו ילדים, ור' ישראל ואחיו הלכו לעבוד ב[[שדה]], ותמורת העבודה היו מקבלים ירקות שעזרו לבני משפחתו לשרוד את הרעב ששרר באותה תקופה. | |||
=== בישיבת תומכי תמימים === | === בישיבת תומכי תמימים === | ||
בחורף [[תרפ"ז]] נסע אחיו ללמוד ב[[ישיבה]] [[ליטאי]]ת ב[[קייב]], אך הבולשביקים השתילו בישיבה "[[רב מטעם|רבנים מטעמם]]", ואלו דרדרו | בחורף [[תרפ"ז]] נסע אחיו ללמוד ב[[ישיבה]] [[ליטאי]]ת ב[[קייב]], אך הבולשביקים השתילו בישיבה "[[רב מטעם|רבנים מטעמם]]", ואלו דרדרו רוחנית את תלמידי הישיבה. זמן קצר לאחר שנסע ללמוד בישיבה חזר לביתו והודיע שהוא אינו מעוניין להמשיך בלימודים, אך סיפר על מסגרת ישיבתית אמתית שמתאימה לגילו של ר' ישראל, הנמצאת בקייב. | ||
ר' ישראל נסע לקייב בגיל 14 ונכנס ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים קייב|תומכי תמימים]], שנוהלה אז תחת ר' [[בנימין גורודצקי]]. | ר' ישראל נסע לקייב בגיל 14 ונכנס ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים קייב|תומכי תמימים]], שנוהלה אז תחת ר' [[בנימין גורודצקי]]. | ||
שורה 20: | שורה 22: | ||
כשחזר לחופשת [[חג הפסח]] וראה שהוא נותר הנער הדתי היחידי בכל העיר, החליט לעזוב את העיר ונסע ל[[ויטבסק]], שם היה ריכוז גדול של בחורים בני גילו. | כשחזר לחופשת [[חג הפסח]] וראה שהוא נותר הנער הדתי היחידי בכל העיר, החליט לעזוב את העיר ונסע ל[[ויטבסק]], שם היה ריכוז גדול של בחורים בני גילו. | ||
== רשימת המקומות בהם למד == | === רשימת המקומות בהם למד === | ||
במשך עשר שנים נדד בין ישיבות, כשכל ישיבה שנסגרה על ידי ה[[יבסקציה]] עבר מיד לישיבה שניה. מספר פעמים אף נאסר, ומיד לאחר השחרור המשיך בנדודיו. חלק מהמקומות בהם למד: | במשך עשר שנים נדד בין ישיבות, כשכל ישיבה שנסגרה על ידי ה[[יבסקציה]] עבר מיד לישיבה שניה. מספר פעמים אף נאסר, ומיד לאחר השחרור המשיך בנדודיו. חלק מהמקומות בהם למד: | ||
{{טורים | {{טורים|תוכן= | ||
* [[תומכי תמימים ויטבסק|וויטבסק]] | * [[תומכי תמימים ויטבסק|וויטבסק]] | ||
* [[תומכי תמימים פריסלוב|פריסלוב]] | * [[תומכי תמימים פריסלוב|פריסלוב]] | ||
שורה 40: | שורה 42: | ||
* [[תומכי תמימים חרקוב|חרקוב]] | * [[תומכי תמימים חרקוב|חרקוב]] | ||
}} | }} | ||
באותה תקופה אסר החוק על שהיה במקום כל שהוא בלי תעודה מזהה בו מפורט מצבו של נושא התעודה (אם עובד או לומד), וההסתובבות בערים הגדולות הייתה מותרת רק לבעלי תעודה מיוחדת. לצורך כך נאלץ לזייף מסמכים. מכיוון שלא היו לו קרובי משפחה בערים הגדולות נאלץ לישון ב[[בית כנסת|בתי כנסת]]. | באותה תקופה אסר החוק על שהיה במקום כל שהוא בלי תעודה מזהה בו מפורט מצבו של נושא התעודה (אם עובד או לומד), וההסתובבות בערים הגדולות הייתה מותרת רק לבעלי תעודה מיוחדת. לצורך כך נאלץ לזייף מסמכים. מכיוון שלא היו לו קרובי משפחה בערים הגדולות נאלץ לישון ב[[בית כנסת|בתי כנסת]]. | ||
שורה 48: | שורה 49: | ||
ר' ישראל שרצה להמשיך ללמוד באזור, נשאר במלחובקה ורק העתיק את מקום מגוריו לביתו של ר' [[זלמן ליברמן]]. אולם באחד הלילות שוב נאסר על ידי בלשים בשכבו באחד מבתי הכנסת. גם הפעם לא נמצאו בידו תעודות או אישורים מתאימים, והוא נאסר שנית. | ר' ישראל שרצה להמשיך ללמוד באזור, נשאר במלחובקה ורק העתיק את מקום מגוריו לביתו של ר' [[זלמן ליברמן]]. אולם באחד הלילות שוב נאסר על ידי בלשים בשכבו באחד מבתי הכנסת. גם הפעם לא נמצאו בידו תעודות או אישורים מתאימים, והוא נאסר שנית. | ||
== הגיוס לצבא וחתונתו == | === הגיוס לצבא וחתונתו === | ||
בגיל הגיוס נקרא להתייצב ב[[מוסקבה]] למחרת [[יום הכיפורים]] בשנת [[תרצ"ו]]. פחדו היה גדול מכיוון שלא היו לו תעודות מתאימות, ובנוסף, זמן קצר קודם היה גל מאסרים גדול בקהילה החסידית. | בגיל הגיוס נקרא להתייצב ב[[מוסקבה]] למחרת [[יום הכיפורים]] בשנת [[תרצ"ו]]. פחדו היה גדול מכיוון שלא היו לו תעודות מתאימות, ובנוסף, זמן קצר קודם היה גל מאסרים גדול בקהילה החסידית. | ||
שורה 55: | שורה 56: | ||
ב[[חודש שבט]] [[תרצ"ח]] השתדך עם מרת איטא דבורה, בתו של ר' [[מאיר גורקוב]], ומספר חודשים לאחר מכן התחתן. | ב[[חודש שבט]] [[תרצ"ח]] השתדך עם מרת איטא דבורה, בתו של ר' [[מאיר גורקוב]], ומספר חודשים לאחר מכן התחתן. | ||
כשפרצה [[מלחמת העולם | כשפרצה [[מלחמת העולם השנייה]] נאלץ להתחבא זמן ארוך, כיוון שכל בחור צעיר היה מגוייס בכפייה. החזית המתקרבת אילצה אותו לברוח עם משפחתו ל[[סמרקנד]]. הנסיעה הארוכה והמתישה ברכבת משא שיכלה את בנו ה[[בכור]]. | ||
כשהגיע ל[[סמרקנד]] פתח יחד עם ר' [[מיכאל טייטלבוים]] ישיבת [[תומכי תמימים סמרקנד|תומכי תמימים]]. | |||
בשנת [[תש"ג]] נוצרה אפשרות להתכתב עם [[הרבי הריי"צ]] באמצעות [[חסידים]] ב[[ארץ ישראל]], שהעבירו את המכתב לרבי. ר' ישראל ור' מיכאל כתבו מכתב בו הם מבקשים ברכה ל"{{מונחון|זרעא חייא וקיימא|ילדים}}". הם לא זכו לקבל תשובה, אך ארבעים שנה אחר כך, כשכבר היה בארץ ישראל, נמצא מכתב התשובה של הרבי בארכיון הספרייה, בו הרבי מברכו בילדים וב[[פרנסה]]. | |||
== היציאה מרוסיה == | === היציאה מרוסיה === | ||
בקיץ שנת [[תש"ו]] יצא מ[[רוסיה]] [[בריחת רוסיה תש"ו|יחד עם קבוצת חסידים]] באמצעות דרכונים [[פולין|פולניים]] מזוייפים, והגיע ל[[מחנה הפליטים פאקינג]] ב[[גרמניה]]. גם שם פתח יחד עם ר' מיכאל ישיבת תומכי תמימים, אותה המשיכו לנהל גם זמן רב לאחר שמרבית החסידים עזבו את המחנה. | בקיץ שנת [[תש"ו]] יצא מ[[רוסיה]] [[בריחת רוסיה תש"ו|יחד עם קבוצת חסידים]] באמצעות דרכונים [[פולין|פולניים]] מזוייפים, והגיע ל[[מחנה הפליטים פאקינג]] ב[[גרמניה]]. גם שם פתח יחד עם ר' מיכאל ישיבת תומכי תמימים, אותה המשיכו לנהל גם זמן רב לאחר שמרבית החסידים עזבו את המחנה. | ||
שורה 69: | שורה 69: | ||
בשנת [[תש"ט]] הגיע ל[[ארץ ישראל]] והתיישב ב[[כפר חב"ד]]. | בשנת [[תש"ט]] הגיע ל[[ארץ ישראל]] והתיישב ב[[כפר חב"ד]]. | ||
== אצל הרבי == | === אצל הרבי === | ||
ב[[חודש אלול]] [[תשכ"ב]] נסע ל[[הרבי|רבי]] בפעם הראשונה ל[[חודש החגים]], אז נכנס ל[[יחידות]]. ב[[התוועדות]] [[שמחת בית השואבה]] ביקש הרבי שהאורחים מארץ ישראל יגידו '[[לחיים]]', וציין את שם משפחתו {{ציטוטון|וואו איז לוין?}} (איפה 'לוין'?). | ב[[חודש אלול]] [[תשכ"ב]] נסע ל[[הרבי|רבי]] בפעם הראשונה ל[[חודש החגים]], אז נכנס ל[[יחידות]]. ב[[התוועדות עם הרבי|התוועדות]] [[שמחת בית השואבה]] ביקש הרבי שהאורחים מארץ ישראל יגידו '[[לחיים]]', וציין את שם משפחתו {{ציטוטון|וואו איז לוין?}} (איפה 'לוין'?). | ||
ר' ישראל נפטר ב[[ח' בסיוון]] [[תשס"ה]], ונטמן ב[[בית העלמין]] [[הר המנוחות]] ב[[ירושלים]]. | ר' ישראל נפטר ב[[ח' בסיוון]] [[תשס"ה]], ונטמן ב[[בית העלמין]] [[הר המנוחות]] ב[[ירושלים]]. | ||
== משפחתו == | |||
*בנו, הרב [[שלום דובער לוין]] | |||
*בתו, מרת רבקה ערנטרוי | |||
*בתו, מרת שטערנא שרה, רעיית הרב [[יהודה קעלער]] | |||
*בתו, מרת לובא הרצל | |||
== לקריאה נוספת == | == לקריאה נוספת == | ||
*רפי דינרי, '''התקווה להתראות עם הרבי החזיקה אותי''', [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] גיליון 880 תשע"ג. | *רפי דינרי, '''התקווה להתראות עם הרבי החזיקה אותי''', [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] גיליון 880 תשע"ג. | ||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://hebrewbooks.org/23734 זכרונותי]''', ספר זכרונותיו אותו כתב על פי הוראת הרבי {{היברובוקס}} | |||
{{מיון רגיל:לוין ישראל}} | {{מיון רגיל:לוין ישראל}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה | [[קטגוריה:אישים בסמרקנד]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:אישים בכפר חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בהר המנוחות]] | [[קטגוריה:אישים הטמונים בהר המנוחות]] | ||
[[קטגוריה:חסידים שיצאו מרוסיה בבריחה הגדולה]] | |||
[[קטגוריה:חסידים שנאסרו בברית המועצות]] | |||
[[קטגוריה:משפחת לוין]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ה]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרע"ב]] |
גרסה אחרונה מ־23:02, 2 במרץ 2024
![](/images/thumb/9/98/%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%9C%D7%95%D7%99%D7%9F.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%9C%D7%95%D7%99%D7%9F.jpg)
ר' ישראל יהודה לוין (ז' תמוז תרע"ב - ח' סיון תשס"ה) תלמיד ישיבות תומכי תמימים, חסיד שחי וחווה את שנות מסירות הנפש ברוסיה הסובייטית, ומסר את נפשו על קיום התורה והמצוות.
היה מכונה בפי אנ"ש בכפר חב"ד "ר' ישראל ליפאוויצער" ע"ש העיירה ממנה בא (וגם כדי להבדילו מ"ר' ישראל נעוועלער", ששניהם נשאו את אותו שם ואותה שם משפחה)
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
ר' ישראל נולד בעיירה זיוויטוב שבאוקראינה, בשבת קודש פרשת חוקת, ז' בתמוז תרע"ב, לאביו ר' אפרים לוין ששימש כמלמד דרדקי בעיירה.
ילדותו הייתה ספוגה בפחדים מפני הפרעות של האיכרים הרוסים, שהיו נוהגים אז לעשות פוגרומים בעיירות היהודיות ולטבוח ביהודים, כהמשך למלחמת העולם הראשונה.
מספר פעמים נאלץ להתחבא תחת המיטה יחד עם אחיו, כשהאיכרים האוקראיניים מאיימים ברצח הוריו אם לא יביאו את כל כספם. המצב המסוכן אילץ את בני המשפחה לנטוש את העיירה, ולעבור לעיר ליפאוויץ.
כשהגיעו לעיר ליפאוויץ החלה הממשלה הקומוניסטית להשתלט על החיים היהודיים, ולמנוע מיהודים לקיים תורה ומצוות. הרדיפות בעיר היו קשות, ובזמן קצר נשברו כל יהודי העיר, ובני משפחתו נשארו כמעט היחידים בעיר שהמשיכו לשמור על קיום תורה ומצוות. בחיידר שפתח אביו בעיר כמעט ולא נשארו ילדים, ור' ישראל ואחיו הלכו לעבוד בשדה, ותמורת העבודה היו מקבלים ירקות שעזרו לבני משפחתו לשרוד את הרעב ששרר באותה תקופה.
בישיבת תומכי תמימים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחורף תרפ"ז נסע אחיו ללמוד בישיבה ליטאית בקייב, אך הבולשביקים השתילו בישיבה "רבנים מטעמם", ואלו דרדרו רוחנית את תלמידי הישיבה. זמן קצר לאחר שנסע ללמוד בישיבה חזר לביתו והודיע שהוא אינו מעוניין להמשיך בלימודים, אך סיפר על מסגרת ישיבתית אמתית שמתאימה לגילו של ר' ישראל, הנמצאת בקייב.
ר' ישראל נסע לקייב בגיל 14 ונכנס ללמוד בישיבת תומכי תמימים, שנוהלה אז תחת ר' בנימין גורודצקי.
כשחזר לחופשת חג הפסח וראה שהוא נותר הנער הדתי היחידי בכל העיר, החליט לעזוב את העיר ונסע לויטבסק, שם היה ריכוז גדול של בחורים בני גילו.
רשימת המקומות בהם למד[עריכה | עריכת קוד מקור]
במשך עשר שנים נדד בין ישיבות, כשכל ישיבה שנסגרה על ידי היבסקציה עבר מיד לישיבה שניה. מספר פעמים אף נאסר, ומיד לאחר השחרור המשיך בנדודיו. חלק מהמקומות בהם למד:
באותה תקופה אסר החוק על שהיה במקום כל שהוא בלי תעודה מזהה בו מפורט מצבו של נושא התעודה (אם עובד או לומד), וההסתובבות בערים הגדולות הייתה מותרת רק לבעלי תעודה מיוחדת. לצורך כך נאלץ לזייף מסמכים. מכיוון שלא היו לו קרובי משפחה בערים הגדולות נאלץ לישון בבתי כנסת.
מספר פעמים נאסר לתקופות קצרות. אחד המאסרים קרה כאשר למד במלחובקה, ולאחר מספר ימים הוחלט לשחררו באזהרה כי לא ימצא עוד באזור, ואם יתפס יישב במאסר שנתיים.
ר' ישראל שרצה להמשיך ללמוד באזור, נשאר במלחובקה ורק העתיק את מקום מגוריו לביתו של ר' זלמן ליברמן. אולם באחד הלילות שוב נאסר על ידי בלשים בשכבו באחד מבתי הכנסת. גם הפעם לא נמצאו בידו תעודות או אישורים מתאימים, והוא נאסר שנית.
הגיוס לצבא וחתונתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בגיל הגיוס נקרא להתייצב במוסקבה למחרת יום הכיפורים בשנת תרצ"ו. פחדו היה גדול מכיוון שלא היו לו תעודות מתאימות, ובנוסף, זמן קצר קודם היה גל מאסרים גדול בקהילה החסידית.
הוא ניצל מגזירת הגיוס בשל הוראה של הרבי הריי"צ שירכיב משקפיים, דבר שבדרך נס הצילו מגיוס.
בחודש שבט תרצ"ח השתדך עם מרת איטא דבורה, בתו של ר' מאיר גורקוב, ומספר חודשים לאחר מכן התחתן.
כשפרצה מלחמת העולם השנייה נאלץ להתחבא זמן ארוך, כיוון שכל בחור צעיר היה מגוייס בכפייה. החזית המתקרבת אילצה אותו לברוח עם משפחתו לסמרקנד. הנסיעה הארוכה והמתישה ברכבת משא שיכלה את בנו הבכור.
כשהגיע לסמרקנד פתח יחד עם ר' מיכאל טייטלבוים ישיבת תומכי תמימים.
בשנת תש"ג נוצרה אפשרות להתכתב עם הרבי הריי"צ באמצעות חסידים בארץ ישראל, שהעבירו את המכתב לרבי. ר' ישראל ור' מיכאל כתבו מכתב בו הם מבקשים ברכה ל"
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין זרעא חייא וקיימא". הם לא זכו לקבל תשובה, אך ארבעים שנה אחר כך, כשכבר היה בארץ ישראל, נמצא מכתב התשובה של הרבי בארכיון הספרייה, בו הרבי מברכו בילדים ובפרנסה.
היציאה מרוסיה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בקיץ שנת תש"ו יצא מרוסיה יחד עם קבוצת חסידים באמצעות דרכונים פולניים מזוייפים, והגיע למחנה הפליטים פאקינג בגרמניה. גם שם פתח יחד עם ר' מיכאל ישיבת תומכי תמימים, אותה המשיכו לנהל גם זמן רב לאחר שמרבית החסידים עזבו את המחנה.
לאחר מכן עבר לפריז שם התעסק בחינוך ילדי ישראל, למרות קשיי השפה.
בשנת תש"ט הגיע לארץ ישראל והתיישב בכפר חב"ד.
אצל הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחודש אלול תשכ"ב נסע לרבי בפעם הראשונה לחודש החגים, אז נכנס ליחידות. בהתוועדות שמחת בית השואבה ביקש הרבי שהאורחים מארץ ישראל יגידו 'לחיים', וציין את שם משפחתו "וואו איז לוין?" (איפה 'לוין'?).
ר' ישראל נפטר בח' בסיוון תשס"ה, ונטמן בבית העלמין הר המנוחות בירושלים.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב שלום דובער לוין
- בתו, מרת רבקה ערנטרוי
- בתו, מרת שטערנא שרה, רעיית הרב יהודה קעלער
- בתו, מרת לובא הרצל
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- רפי דינרי, התקווה להתראות עם הרבי החזיקה אותי, בית משיח גיליון 880 תשע"ג.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- זכרונותי, ספר זכרונותיו אותו כתב על פי הוראת הרבי
{{{2}}}, באתר HebrewBooks