תהלים צ"א: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (חלוקה בוט העביר את הדף תהילים צ"א לשם תהלים צ"א: החלפת טקסט – "תהילים" ב־"תהלים") |
תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(9 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 4: | שורה 4: | ||
|תוכן= | |תוכן= | ||
<poem> | <poem> | ||
א יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן בְּצֵל שַׁדַּי יִתְלוֹנָן:{{ש}} ב אֹמַר לַ-ה' מַחְסִי וּמְצוּדָתִי אֱלֹהַי | '''א:''' יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן בְּצֵל שַׁדַּי יִתְלוֹנָן:{{ש}} '''ב:''' אֹמַר לַ-ה' מַחְסִי וּמְצוּדָתִי אֱלֹהַי אֶבְטַח־בּוֹ:{{ש}} '''ג:''' כִּי הוּא יַצִּילְךָ מִפַּח יָקוּשׁ מִדֶּבֶר הַוּוֹת:{{ש}} '''ד:''' בְּאֶבְרָתוֹ יָסֶךְ לָךְ וְתַחַת־כְּנָפָיו תֶּחְסֶה צִנָּה וְסֹחֵרָה אֲמִתּוֹ:{{ש}} '''ה:''' לֹא תִירָא מִפַּחַד לָיְלָה מֵחֵץ יָעוּף יוֹמָם:{{ש}} '''ו:''' מִדֶּבֶר בָּאֹפֶל יַהֲלֹךְ מִקֶּטֶב יָשׁוּד צָהֳרָיִם:{{ש}} '''ז:''' יִפֹּל מִצִּדְּךָ אֶלֶף וּרְבָבָה מִימִינֶךָ אֵלֶיךָ לֹא יִגָּשׁ:{{ש}} '''ח:''' רַק בְּעֵינֶיךָ תַבִּיט וְשִׁלֻּמַת רְשָׁעִים תִּרְאֶה:{{ש}} '''ט:''' כִּי־אַתָּה ה' מַחְסִי עֶלְיוֹן שַׂמְתָּ מְעוֹנֶךָ:{{ש}} '''י:''' לֹא־תְאֻנֶּה אֵלֶיךָ רָעָה וְנֶגַע לֹא־יִקְרַב בְּאָהֳלֶךָ:{{ש}} '''יא:''' כִּי מַלְאָכָיו יְצַוֶּה־לָּךְ לִשְׁמָרְךָ בְּכָל־דְּרָכֶיךָ:{{ש}} '''יב:''' עַל־כַּפַּיִם יִשָּׂאוּנְךָ פֶּן־תִּגֹּף בָּאֶבֶן רַגְלֶךָ:{{ש}} '''יג:''' עַל־שַׁחַל וָפֶתֶן תִּדְרֹךְ תִּרְמֹס כְּפִיר וְתַנִּין:{{ש}} '''יד:''' כִּי בִי חָשַׁק וַאֲפַלְּטֵהוּ אֲשַׂגְּבֵהוּ כִּי יָדַע שְׁמִי:{{ש}} '''טו:''' יִקְרָאֵנִי וְאֶעֱנֵהוּ עִמּוֹ אָנֹכִי בְצָרָה אֲחַלְּצֵהוּ וַאֲכַבְּדֵהוּ:{{ש}} '''טז:''' אֹרֶךְ יָמִים אַשְׂבִּיעֵהוּ וְאַרְאֵהוּ בִּישׁוּעָתִי: | ||
</poem> | </poem> | ||
|מקור= | |מקור= | ||
|ניקוד=כן}} | |ניקוד=כן}} | ||
'''"יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן בְּצֵל שַׁדַּי יִתְלוֹנָן"''' הוא מזמור צ"א (הפרק ה-[[גימטריא|91]]) ב[[ספר | '''"יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן בְּצֵל שַׁדַּי יִתְלוֹנָן"''' הוא מזמור צ"א (הפרק ה-[[גימטריא|91]]) ב[[ספר התהלים]]. הוא נאמר פעמים רבות, ויש בו סגולה לשמירה מן המזיקים. מזמור זה מכונה גם "שיר של פגעים" על שמירתו מפגעים רעים. | ||
==חיבורו== | ==חיבורו== | ||
במזמור זה לא הוזכר שם מחברו. יש מפרשים{{הערה|רד"ק בשם המדרש}} ש[[משה רבינו]] אמרו כשבירך את [[שבט לוי]] סמוך למיתתו (על שם ששבט לוי יושב בצל העזרה של [[בית המקדש]]. | במזמור זה לא הוזכר שם מחברו. יש מפרשים{{הערה|רד"ק בשם המדרש}} ש[[משה רבינו]] אמרו כשבירך את [[שבט לוי]] סמוך למיתתו (על שם ששבט לוי יושב בצל העזרה של [[בית המקדש]]. | ||
ויש מפרשים{{הערה|תנחומא [[כי תשא]]}}, שמשה אמר אותו כשעלה ל[[הר סיני]] (כש"ישב בסתר עליון") כדי | ויש מפרשים{{הערה|תנחומא [[כי תשא]]}}, שמשה אמר אותו כשעלה ל[[הר סיני]] (כש"ישב בסתר עליון") כדי להישמר מהמזיקים. | ||
מזמור זה גם אמרו{{הערה|סנהדרין קג א}}, [[ | מזמור זה גם אמרו{{הערה|סנהדרין קג א}}, [[דוד המלך]] ובת שבע, כשברכו את [[שלמה המלך]] ביום המלכתו. | ||
וגם אמה של [[רבקה אמנו]] ברכתה במזמור זה לפני נישואיה עם [[יצחק אבינו]]{{הערה|בראשית רבה עח ב}}. | וגם אמה של [[רבקה אמנו]] ברכתה במזמור זה לפני נישואיה עם [[יצחק אבינו]]{{הערה|בראשית רבה עח ב}}. | ||
שורה 25: | שורה 25: | ||
מזמור נאמר פעמים רבות, כשרובם לשמירה מן המזיקים. | מזמור נאמר פעמים רבות, כשרובם לשמירה מן המזיקים. | ||
*ב[[קריאת שמע שעל המיטה]] אומרים את החלק הראשון של מזמור זה (עד סוף פסוק ט'), לשמירה מן המזיקים. | *ב[[קריאת שמע שעל המיטה]] אומרים את החלק הראשון של מזמור זה (עד סוף פסוק ט'), לשמירה מן המזיקים. | ||
*ב[[מוצאי שבת]], ב[[תפילת ערבית]] לפני [[עלינו לשבח]], אומרים את כל מזמור זה לשמירה בכל השבוע{{ | *ב[[מוצאי שבת]], ב[[תפילת ערבית]] לפני [[עלינו לשבח]], אומרים את כל מזמור זה לשמירה בכל השבוע{{הערה|עיין בספר טעמי המנהגים ומקורי הדינים אות תב לשמור מן המזיקים ובמוצ"ש מתעוררים לשוט בעולם ובאות תה שיש רמז לשמור הרמ"ח איברין. ולהעיר שבשו"ע אדה"ז סימן רצה הביא טעם אחר (לא לשם שמירה, אלא) שזה מזמור ברכה ורוצים להאריך בתפילה להאריך לרשעים מלחזור לגיהנם}} | ||
*בהלוית המת, אומרים מזמור זה [[שבע]] פעמים, בשביל לשמר את המת מן המזיקים{{מקור|}} | *בהלוית המת, אומרים מזמור זה [[שבע]] פעמים, בשביל לשמר את המת מן המזיקים{{מקור|}} | ||
== | ==ניגונים על הפרק== | ||
בשנת [[תשנ"ג]] היה זה פרק | בשנת [[תשנ"ג]] היה זה פרק ה[[תהלים]] ש[[הרבי]] אמר (לפי מספר שנותיו) החל מ[[י"א ניסן]], לרגל זה הולחן הניגון [[אורך ימים (ניגון)|אורך ימים]] שהם המילים מהפסוק האחרון של המזמור: "אֹרֶךְ יָמִים אַשְׂבִּיעֵהוּ וְאַרְאֵהוּ בִּישׁוּעָתִי". | ||
{{מזמורי ספר | ניגון נוסף בשם "[[ניגון לא תאונה|לא תאונה]]" על חציו השני של הפרק חובר ע"י [[אבי פיאמנטה|האחים פיאמנטה]]{{הערה|[https://col.org.il/news/140948 כשהאחים פיאמנטה שרו שיר לרבי • "שמור על רבינו"]{{col}}}} | ||
[[קטגוריה: | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{מזמורי ספר התהלים}} | |||
[[קטגוריה:תהלים|צא]] |
גרסה אחרונה מ־12:06, 18 בספטמבר 2022
תהלים צא
יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן |
---|
א: יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן בְּצֵל שַׁדַּי יִתְלוֹנָן: |
"יֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן בְּצֵל שַׁדַּי יִתְלוֹנָן" הוא מזמור צ"א (הפרק ה-91) בספר התהלים. הוא נאמר פעמים רבות, ויש בו סגולה לשמירה מן המזיקים. מזמור זה מכונה גם "שיר של פגעים" על שמירתו מפגעים רעים.
חיבורו[עריכה | עריכת קוד מקור]
במזמור זה לא הוזכר שם מחברו. יש מפרשים[1] שמשה רבינו אמרו כשבירך את שבט לוי סמוך למיתתו (על שם ששבט לוי יושב בצל העזרה של בית המקדש.
ויש מפרשים[2], שמשה אמר אותו כשעלה להר סיני (כש"ישב בסתר עליון") כדי להישמר מהמזיקים.
מזמור זה גם אמרו[3], דוד המלך ובת שבע, כשברכו את שלמה המלך ביום המלכתו.
וגם אמה של רבקה אמנו ברכתה במזמור זה לפני נישואיה עם יצחק אבינו[4].
תכנו[עריכה | עריכת קוד מקור]
במזמור זה קורא המשורר לכל בני אדם לחסות תחת כנפי השכינה, ואז לא תשלוט בהם כל רעה, פחד, ומזיקים.
אמירתו וסגולותיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
מזמור נאמר פעמים רבות, כשרובם לשמירה מן המזיקים.
- בקריאת שמע שעל המיטה אומרים את החלק הראשון של מזמור זה (עד סוף פסוק ט'), לשמירה מן המזיקים.
- במוצאי שבת, בתפילת ערבית לפני עלינו לשבח, אומרים את כל מזמור זה לשמירה בכל השבוע[5]
- בהלוית המת, אומרים מזמור זה שבע פעמים, בשביל לשמר את המת מן המזיקים[דרוש מקור]
ניגונים על הפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשנ"ג היה זה פרק התהלים שהרבי אמר (לפי מספר שנותיו) החל מי"א ניסן, לרגל זה הולחן הניגון אורך ימים שהם המילים מהפסוק האחרון של המזמור: "אֹרֶךְ יָמִים אַשְׂבִּיעֵהוּ וְאַרְאֵהוּ בִּישׁוּעָתִי".
ניגון נוסף בשם "לא תאונה" על חציו השני של הפרק חובר ע"י האחים פיאמנטה[6]
הערות שוליים
- ↑ רד"ק בשם המדרש
- ↑ תנחומא כי תשא
- ↑ סנהדרין קג א
- ↑ בראשית רבה עח ב
- ↑ עיין בספר טעמי המנהגים ומקורי הדינים אות תב לשמור מן המזיקים ובמוצ"ש מתעוררים לשוט בעולם ובאות תה שיש רמז לשמור הרמ"ח איברין. ולהעיר שבשו"ע אדה"ז סימן רצה הביא טעם אחר (לא לשם שמירה, אלא) שזה מזמור ברכה ורוצים להאריך בתפילה להאריך לרשעים מלחזור לגיהנם
- ↑ כשהאחים פיאמנטה שרו שיר לרבי • "שמור על רבינו"
מזמורי ספר תהלים | |
---|---|
|