בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש
בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש נוסד בשנת תשל"ו כגוף המאגד את רבני חב"ד. בשנת תנש"א כתב הרבי כי:
![](/images/thumb/9/91/%D7%97%D7%95%D7%AA%D7%9E%D7%AA_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%93%D7%99%D7%9F_%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg/150px-%D7%97%D7%95%D7%AA%D7%9E%D7%AA_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%93%D7%99%D7%9F_%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%97%D7%91%D7%93.jpg)
מזכיר בית הדין הוא הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי, רב קהילת חב"ד בקרית מלאכי. סגנו הוא הרב מנחם מענדל גלוכובסקי, רב קהילת חב"ד ברחובות.
הקמתו
הגוף הוקם ביוזמת הרבי בשנת תשל"ו, בעקבות התפתחותה של חסידות חב"ד בארץ והיווצרות קהילות רבות ומערכת מסועפת של מוסדות, דבר שעורר צורך בגוף מתאם ובורר. ההוראה מהרבי להקמת בית הדין נתקבלה בחודש מנחם אב תשל"ו. המשימה הוטלה על הרב שלמה יוסף זוין, מזקני רבני חב"ד באותם הימים, שגם עמד בראש בית הדין.
בתשל"ח נפטר האב"ד הרב זווין. הרבי הורה למנות את הרבנים המבוגרים מגיל ששים לתפקיד 'אב-בית-דין', כאשר כל כמה חודשים נערכה הגרלה מי יכהן כאב-בית-הדין בפועל. השלושה היו הרב נחום טרבניק, הרב יהודה בוטרשוולי והרב דוד חנזין. כמו כן הצטרפו לבית דין באותה תקופה הרב יעקב לנדא - אב"ד בני ברק, הרב אלכסנדר סנדר יודאסין והרב דב בער אליעזרוב - אב"ד בירושלים. הרב יהודה בוטרשווילי כיהן כיושב-ראש בית-הדין ולאחר פטירתו מונה הרב דוד חנזין, רב קהילת חב"ד בפתח תקווה. הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי מונה למזכיר בית-הדין.
בשנים הראשונות כל רבני חב"ד בארץ היו חברים בבית הדין. במשך השנים צורפו רבנים נוספים. במשך השנים מאז ייסודו של בית-הדין, נפטרו רוב החברים בה, ואילו מהרבנים החדשים שמונו בקהילות חב"ד בארץ צורפו רק מעטים לבית הדין. החברים האחרונים שצורפו היו הרבנים לוי ביסטריצקי, מנחם מענדל גלוכובסקי, יוסף הכט ואליהו יוחנן גוראריה.
מטרות הקמתו של בית-הדין[דרוש מקור]:
א. לאגד את רבני חב"ד.
ב. לפקח על פעילות מוסדות חב"ד.
ג. לפקח על חסידי חב"ד.
על הקמת בית הדין הוכרז בכנס ארצי של חסידי חב"ד בשנת תשל"ו. שמו של בית הדין היה אז: "בית דין רבני ארצי של חסידי חב"ד בארץ הקודש ת"ו".
חברי בית הדין עם הקמתו
אב בית הדין היה הרב שלמה יוסף זווין. חבריו היו הרבנים: יעקב לנדא מבני ברק, אלכסנדר סענדר יודאסין מתל אביב, גרשון חן מירושלים, יהודה בוטרשוולי מקרית מלאכי, נחום טרבניק מכפר חב"ד, דב בער אליעזרוב מירושלים, יחיאל מיכל דוברוסקין מחיפה, דוד חנזין מפתח תקווה, משה אשכנזי מתל אביב,יצחק יהודה ירוסלבסקי מקרית מלאכי, מרדכי שמואל אשכנזי מכפר חב"ד, גדליהו אקסלרוד מרמת גן ואברהם מיכאל הלפרין מירושלים.
שינויים בהרכב בית הדין במשך השנים
במשך השנים נפטרו רוב חברי בית הדין, ומאז צורפו לבית הדין הרבנים: יהוסף גדליה רלב"ג, לוי ביסטריצקי, בן ציון ליפסקר, זאב דב סלונים, ויבלחט"א: יוסף הכט, אליהו יוחנן גוראריה ומנחם מענדל גלוכובסקי.
הרב גדליהו אקסלרוד שימש כחבר בית הדין בין השנים תשל"ו-תשמ"א, כאשר שימש כרב קהילת חב"ד ברמת גן. בתשמ"א נתמנה לדיין ובהמשך לאב"ד בבית הדין הרבני בחיפה.
בשנת תשנ"ב התמנה הרב ברוך בועז יורקוביץ לדיין בבית דין, עד לפרישתו בשנת תשס"ה.
במשך שנים רבות לא צורפו חברים חדשים, עד שבשנת תשע"ו צורף הרב משה הבלין ובשנת תש"פ צורף הרב ישראל יוסף הנדל לחברי הבית דין.
בית הדין כיום
הרכב בית הדין
הרכב בית הדין הנוכחי הוא:
- הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי, רבה של נחלת הר חב"ד - מזכיר (תפקיד האחראי לניהול בית הדין).
- הרב מנחם מענדל גלוכובסקי, רב קהילת חב"ד ברחובות - סגן מזכיר.
- הרב אליהו יוחנן גוראריה, רבה של חולון.
- הרב אברהם מיכאל הלפרין, רב שכונת הגבעה הצרפתית בירושלים.
- הרב יוסף העכט, רבה של אילת.
- הרב משה הבלין - רב הערים קרית גת ושדרות וראש ישיבת תומכי תמימים קרית גת (צורף בשנת תשע"ו)[1].
- הרב ישראל יוסף הכהן הענדל - רב קהילת חב"ד במגדל העמק ומשלוחי הרבי לארץ הקודש (צורף בשנת תש"פ)[2].
חברי בית הדין בעבר:
- הרב זאב דב סלונים, רב מרכז העיר ירושלים.
- הרב מרדכי שמואל אשכנזי, רבה של כפר חב"ד.
- הרב לוי ביסטריצקי, רב קהילת חב"ד בצפת.
דיינים נוספים בבית הדין
- הרב אפרים בוגרד - רב בשכונת רמות בירושלים ודיין בבית הדין האזורי.
- הרב בנימין קופרמן - רב בית הכנסת הגדול ודיין ברמת גן.
- הרב חיים קיז'נר - רב קהילת חב"ד בעמנואל וחבר מכון הלכה חב"ד.
מזכירות בית הדין
מזכירות בית הדין נמצאת בעיר רחובות, מזכיר בית הדין הוא ר' זלמן נוב.
פעילות בית הדין
אגף ההשלתמויות
אגף ההשתלמויות של בית הדין, מארגן מספר פעמים בשנה ימי עיון לרבנים ולאברכים בנושאים שונים ומגוונים, לרבנים בנושאי ממונות, מצוות התלויות בארץ, גיטין וקידושין, ולאברכים בנושאי "הבית היהודי"[3]
אגף ההשתלמויות נוסד בברכת הרבי בשנת תשמ"ח.
כינוסי רבנים
בשנת תשל"ח הורה הרבי לרב שלום דובער ליפשיץ לארגן מספר פעמים בשנה כינוסי רבנים, מטעם בית הדין. הכינוס הראשון התקיים לאחר מספר ימים בביתו של הרב יעקב לנדא. מאז, לא התקיימו כינוסים נוספים[דרוש מקור].
מוסדות הפועלים מטעם בית הדין
הוועד לכתיבת ספר התורה לילדי ישראל, בראשות הרב שמואל גרייזמן, פועל מטעם בית הדין.
כמו כן פועל בחסות בית הדין המטה לשלום העם והארץ.
בשנת תשע"ח הקים בית הדין מוקד חב"ד, דרכו יוכלו חסידי חב"ד לקבל תשובות הלכתיות מרבני קהילות אנ"ש.
מוקד הלכה
בעקבות הקמתו של מכון הלכה חב"ד, שהחל לפעול למתן מענה הלכתי אפקטיבי לחסידי חב"ד באמצעות מוקד תשובות טלפוני זמין, מערכת שאלות ותשובות באמצעות הודעות SMS, והפצת מדריכים הלכתיים, הקים בית דין רבני חב"ד מערכת דומה תחת השם 'מוקד הלכה', שהחל את דרכו בשנת תשע"ח עם מענה מצומצם שפעל בעיקר בתקופות החגים, ועם הזמן הלך והתרחב.
החל מחודש ניסן תשע"ט, החל המוקד להוציא לאור מדריך הלכתי מפורט לקראת כל חג ומועד[4].
ראו גם
קישורים חיצונים
הערות שוליים
- ↑ פרסום ראשון ב-COL: הרב משה הבלין צורף לבית-דין רבני חב"ד - באתר כ"ד שבט תשע"ו
- ↑ חבר חדש בבית דין רבני חב"ד, כסלו תש"פ
- ↑ תשועה בְּרַב יועץ - סיכומי ההרצאות מאלול תש"ע
- ↑ ראש השנה - הלכות ומנהגי חב"ד.