פנחס מנחם אלתר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{חצרות}}[[קובץ:פנחס מנחם אלתר.JPG|left|thumb|250px|רבי פנחס מנחם אלתר בביקור אצל הרבי]] | {{חצרות}}[[קובץ:פנחס מנחם אלתר.JPG|left|thumb|250px|רבי פנחס מנחם אלתר בביקור אצל הרבי]] | ||
[[קובץ:הפני מנחם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|בישיבת בית קל, [[תש"ן]] משמאל נראה ח"כ יעקב כץ (כצל'ה)]] | [[קובץ:הפני מנחם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|בישיבת בית קל, [[תש"ן]] משמאל נראה ח"כ יעקב כץ (כצל'ה)]] | ||
רבי '''פנחס מנחם אלתר''' כונה עד להכתרתו הגרפ"מ אלתר, (כ"א בתמוז ה'תרפ"ו - ט"ז באדר ה'תשנ"ו), היה האדמו"ר השישי לבית [[גור]]. בעל הפני מנחם. שימש כראש ישיבת שפת אמת. לאחר פטירת אחיו רבי [[שמחה בונם אלתר מגור]] בשנת [[תשנ"ב]] מונה לאדמו"ר מגור. נסתלק | רבי '''פנחס מנחם אלתר''' כונה עד להכתרתו הגרפ"מ אלתר, (כ"א בתמוז ה'תרפ"ו - ט"ז באדר ה'תשנ"ו), היה האדמו"ר השישי לבית [[גור]]. בעל הפני מנחם. שימש כראש ישיבת שפת אמת. לאחר פטירת אחיו רבי [[שמחה בונם אלתר מגור]] בשנת [[תשנ"ב]] מונה לאדמו"ר מגור. נסתלק למחרת [[פורים]] [[תשנ"ו]]. | ||
== תולדות חייו == | == תולדות חייו == | ||
שורה 7: | שורה 7: | ||
נולד לאביו רבי [[אברהם מרדכי אלתר מגור]] לעת זקנותו מזיווג שני. כבר מצעירותו נחשב כעילוי והיו מקרים בהם אחיו הגדולים התיעצו בו. נודע בכח זכרונו, ולדבריו היה קולט מילים, ועל אף שלא הבין את משמעותן, היה מקטלג אותן במוחו, וכשגדל חזר עליהם, הבינן ועשה בהן שימוש. נמלט יחד עם אביו מאירופה בימי השואה, ויחד עלו לארץ ישראל והתגוררו בירושלים. גם לאחר נישואיו התגורר סמוך לאביו. | נולד לאביו רבי [[אברהם מרדכי אלתר מגור]] לעת זקנותו מזיווג שני. כבר מצעירותו נחשב כעילוי והיו מקרים בהם אחיו הגדולים התיעצו בו. נודע בכח זכרונו, ולדבריו היה קולט מילים, ועל אף שלא הבין את משמעותן, היה מקטלג אותן במוחו, וכשגדל חזר עליהם, הבינן ועשה בהן שימוש. נמלט יחד עם אביו מאירופה בימי השואה, ויחד עלו לארץ ישראל והתגוררו בירושלים. גם לאחר נישואיו התגורר סמוך לאביו. | ||
עם פטירת אביו ירש את | עם פטירת אביו ירש את דירתו שהיתה מעל לבית מדרשו באותם הימים ושם גר עד סוף ימיו, בתחילה יחד עם אמו, בבית בו ממוקמת עד היום ישיבת שפת אמת. מונה לראשות הישיבה בשנת תשי"ז בידי אחיו, רבי [[ישראל אלתר]] שכיהן אז כאדמו"ר מגור. אחיו זה אף נכח בשיעור הראשון אותו מסר. עקב ענוותו וביטולו לאחיו הגדול לא התפרסם עד אז כתלמיד חכם, אך הצלחתו כראש ישיבה ורמתם הגבוהה של שיעוריו העלו את ההערכה כלפיו. | ||
== בביקור אצל הרבי == | == בביקור אצל הרבי == |
גרסה מ־03:10, 24 בנובמבר 2010
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |
![](/images/thumb/1/1c/%D7%94%D7%A4%D7%A0%D7%99_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D.jpg/250px-%D7%94%D7%A4%D7%A0%D7%99_%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%9D.jpg)
רבי פנחס מנחם אלתר כונה עד להכתרתו הגרפ"מ אלתר, (כ"א בתמוז ה'תרפ"ו - ט"ז באדר ה'תשנ"ו), היה האדמו"ר השישי לבית גור. בעל הפני מנחם. שימש כראש ישיבת שפת אמת. לאחר פטירת אחיו רבי שמחה בונם אלתר מגור בשנת תשנ"ב מונה לאדמו"ר מגור. נסתלק למחרת פורים תשנ"ו.
תולדות חייו
נולד לאביו רבי אברהם מרדכי אלתר מגור לעת זקנותו מזיווג שני. כבר מצעירותו נחשב כעילוי והיו מקרים בהם אחיו הגדולים התיעצו בו. נודע בכח זכרונו, ולדבריו היה קולט מילים, ועל אף שלא הבין את משמעותן, היה מקטלג אותן במוחו, וכשגדל חזר עליהם, הבינן ועשה בהן שימוש. נמלט יחד עם אביו מאירופה בימי השואה, ויחד עלו לארץ ישראל והתגוררו בירושלים. גם לאחר נישואיו התגורר סמוך לאביו.
עם פטירת אביו ירש את דירתו שהיתה מעל לבית מדרשו באותם הימים ושם גר עד סוף ימיו, בתחילה יחד עם אמו, בבית בו ממוקמת עד היום ישיבת שפת אמת. מונה לראשות הישיבה בשנת תשי"ז בידי אחיו, רבי ישראל אלתר שכיהן אז כאדמו"ר מגור. אחיו זה אף נכח בשיעור הראשון אותו מסר. עקב ענוותו וביטולו לאחיו הגדול לא התפרסם עד אז כתלמיד חכם, אך הצלחתו כראש ישיבה ורמתם הגבוהה של שיעוריו העלו את ההערכה כלפיו.
בביקור אצל הרבי
ביקר מספר פעמים אצל הרבי. בשנת תשל"ט בא לרבי יחד עם מחותנו רבי מנשה קליין אב"ד אונגוואר. בשנת תשמ"ב בא לרבי לביקור. בתוך הדברים שידל הרבי את רבי פנחס מנחם לאסוף כסף למוסדותיו.[1] בנוסף דיברו על הצורך בהקמת מוסד "בית יעקב" ברוח החסידית, במצוות כתיבת ספר תורה בזמנינו ובחשיבות לקנות אות בספר תורה. בשנת תשמ"ג בא ליחידות לרבי, ודיבר עמו בשיחה עמוקה על נצחיות התורה.[2]
בבחירות תשמ"ט פילג יחד עם אחיו רבי שמחה בונם אלתר את מפלגת אגודת ישראל למען כבודו של הרבי, לאחר שגורמים מסוימים איימו כי אם יתמוך בחב"ד יעזבו את המפלגה. לפני הבחירות הורה הרבי באופן חד פעמי לתמוך במפלגה, והמפלגה זכתה בניצחון סוחף (כמעט 6 מנדטים).
מאזין לקול הרבי
היה זה בשנות הלמ"דים.[3]הרבי אמר התוועדות קצרה, בה אמר מאמר חסידות ושתי שיחות קודש. אחת מהן היתה חריפה, בעניין 'מיהו יהודי', ונאמרה בכאב לב (והיה מובן שהרבי מתכוון לאגודת ישראל). שנים מאנ"ש[4] החליטו לגשת לביתו של רבי פנחס מנחם ולהשמיע לו קלטת מהשיחה.
הם הגיעו לביתו וסיפרו לו על השיחה, בהציעם לשמוע בעצמו את השיחה מטייפ. הוא השיב בחיוב, והאזין בקשב רב לשיחה מתוך הקלטת. באמצע קם מכסאו והסתובב בחדרו לכאן ולכאן. כשקיבל שיחת טלפון ביקש לעצור את ה'טייפ' וכשסיים לשוחח, ביקש להפעיל שוב את המכשיר.
לאחר שסיים לשמוע את השיחה אמר שישוחח בעניין עוד באותו לילה עם הרב חודוקוב. אחר-כך ניגש לארון הספרים ואמר: יש לי חסידישע ספרים והצביע על תניא, ליקוטי תורה, תורת שמואל, ועוד. וכך נפרדו בלבביות. עם צאת השבת בניו יורק טלפנו החסידים למזכירות ומסרו דו"ח על כל הנ"ל. הרבי ביקש למסור לחסידים הנ"ל: "מדוע לא נתנו לו לשמוע את המאמר?".
למחרת טילפנו החסידים אליו ושאלו את רבי פנחס מנחם: מכיוון שהרבי אמר בהתוועדות גם מאמר חסידות, האם הוא מעוניין לשמוע את המאמר? הוא השיב בחיוב וקבע שיבואו למחרת בשעה 2 בצהריים. וכך היה, הוא האזין בכובד ראש למאמר החסידות. בסיום ביקש שכשהמאמר יופיע בדפוס להביא לו העתק אחד.
שבועיים לאחר מכן התקיימה התוועדות נוספת במתכונת דומה (מאמר ושתי שיחות), כששיחה אחת עסקה ב'מיהו יהודי'. שוב הגיעו אליו החסידים בתיאום טלפוני מראש והוא האזין לכל ההתוועדות.
לקריאה נוספת
קישורים חיצונים
- בביקור עם מחותנו רבי מנשה קליין, בשנת תשל"ט. שיחות קודש תשל"ט עמ' 781
- בביקור אצל הרבי 00:26
- תוכן הביקור בהתוועדויות תשמ"ב 670-681
- הפני מנחם בנאום בסיום הרמב"ם תשמ"ט
הערות שוליים
- ↑ התוועדויות תשמ"ב עמ' 676
- ↑ קובץ אהלי תורה
- ↑ סיפור זה מאת מפי הרב ישראל צבי גליצנשטיין
- ↑ הנ"ל עם ידידו הרב אליעזר ליכטנשטיין.