שניאור זלמן רובאשוב (שז"ר): הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) (סדר ראשוני המשך יבוא) |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) (הרחבה) |
||
שורה 7: | שורה 7: | ||
נולד ב[[עיירה]] מיר שב[[רוסיה הלבנה]] ב[[ראש חודש כסלו]] [[תר"נ]] לרבי יהודה לייב ושרה רובשוב, משפחה חב"דית שורשית. נקרא על שם [[אדמו"ר הזקן]] שאבי סבו היה מחסידיו. בשנת [[תרס"ה]] קיבל "היתר הוראה" מרבי ראובץ כ"ץ{{הערה|'''[[עיתון מעריב]]''', [[י"א סיוון]] [[תשכ"ג]].}}. בצעירותו דבק ברעיון הציוני, והיה מפעילי מפלגת "[[פועלי ציון]]". | נולד ב[[עיירה]] מיר שב[[רוסיה הלבנה]] ב[[ראש חודש כסלו]] [[תר"נ]] לרבי יהודה לייב ושרה רובשוב, משפחה חב"דית שורשית. נקרא על שם [[אדמו"ר הזקן]] שאבי סבו היה מחסידיו. בשנת [[תרס"ה]] קיבל "היתר הוראה" מרבי ראובץ כ"ץ{{הערה|'''[[עיתון מעריב]]''', [[י"א סיוון]] [[תשכ"ג]].}}. בצעירותו דבק ברעיון הציוני, והיה מפעילי מפלגת "[[פועלי ציון]]". | ||
בשנת [[תר"ע]] החל את עסקנותו הציבורית כמזכיר ב"[[אסיפת הרבנים עת"ר|אסיפת הרבנים]]" שנערכה ב[[פטרבורג]]. | בין השנים [[תרס"ח]] - [[תרע"ב]] למד באקדמיה לחכמת ישראל, בשנת [[תר"ע]] החל את עסקנותו הציבורית כמזכיר ב"[[אסיפת הרבנים עת"ר|אסיפת הרבנים]]" שנערכה ב[[פטרבורג]]. בשנת [[תרע"א]] ביקר בארץ ישראל מספר חודשים{{הערה|'''נשיא וחסיד''', עמ' 63.}}, לאחר ביקורו הוא החל להיות פעיל בקונגרסים הציונים, ונחבר לוועד הפועל הציוני. | ||
בשנת [[תשכ"ג]] מונה ל[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] עד שנת [[תשל"ג]]. | בשנת [[תשכ"ג]] מונה ל[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] עד שנת [[תשל"ג]]. | ||
שורה 17: | שורה 17: | ||
הוא נפגש עם [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תר"ע]] ב[[אסיפת הרבנים (עת"ר)|אסיפת הרבנים]] בה כיהן כמזכיר. [[הרבי]] בהזדמנות סיפר שהתייחסו לשז"ר באסיפה כאל [[חסיד]] מכיוון שהוא היה באסיפה משתדל לטובת החסידים{{הערה|שם=נשיא 9|'''נשיא וחסיד''', עמ' 9.}}. בשנת [[תשל"א]] הביא שז"ר לרבי במתנה את קונטרס "חשבון קצר" בו מובא את דבריו של אדמו"ר הרש"ב באסיפת הרבנים{{הערה|'''נשיא וחסיד''', עמ' 57.}}. | הוא נפגש עם [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תר"ע]] ב[[אסיפת הרבנים (עת"ר)|אסיפת הרבנים]] בה כיהן כמזכיר. [[הרבי]] בהזדמנות סיפר שהתייחסו לשז"ר באסיפה כאל [[חסיד]] מכיוון שהוא היה באסיפה משתדל לטובת החסידים{{הערה|שם=נשיא 9|'''נשיא וחסיד''', עמ' 9.}}. בשנת [[תשל"א]] הביא שז"ר לרבי במתנה את קונטרס "חשבון קצר" בו מובא את דבריו של אדמו"ר הרש"ב באסיפת הרבנים{{הערה|'''נשיא וחסיד''', עמ' 57.}}. | ||
===אדמו"ר הריי"צ=== | ===אדמו"ר הריי"צ=== | ||
בשנת [[תרפ"ז]] סייע | בשנת [[תרפ"ז]] סייע מ[[ברלין]] בהצלת הרבי הריי"צ מציפורני ה[[ג.פ.או.]] הסובייטי שהוציא עליו גזר דין מוות ושכנע את פרופסור אוסקר קוהן להפעיל לחץ על ראשי הממשל ב[[גרמניה]] שיתערבו לטובת הרבי{{הערה|'''מחתרת חסידית בברית המועצות''', עמ' 26.}}, כעבור שנתיים פגש אותו ב[[ארץ ישראל]]. | ||
===הרבי=== | ===הרבי=== | ||
[[קובץ:קבלת_פנים_לשזר.PNG|שמאל|ממוזער|250px|חסידי חב"ד מקבלים את פניו של שז"ר במלון, בעת ביקורו אצל הרבי בשנת תשל"א. מימין לשמאל: הרב [[בנימין קליין]], הרב [[פרץ מוצ'קין]], הרב [[חיים מרדכי אייזיק חדקוב]], מר שז"ר, השליש הצבאי, הרב [[שמואל דוד רייטשיק]], הרב [[ישראל ג'יקובסון]], מר צבי כספי, שגריר ישראל ב[[או"ם]]]] | [[קובץ:קבלת_פנים_לשזר.PNG|שמאל|ממוזער|250px|חסידי חב"ד מקבלים את פניו של שז"ר במלון, בעת ביקורו אצל הרבי בשנת תשל"א. מימין לשמאל: הרב [[בנימין קליין]], הרב [[פרץ מוצ'קין]], הרב [[חיים מרדכי אייזיק חדקוב]], מר שז"ר, השליש הצבאי, הרב [[שמואל דוד רייטשיק]], הרב [[ישראל ג'יקובסון]], מר צבי כספי, שגריר ישראל ב[[או"ם]]]] |
גרסה מ־16:39, 13 ביוני 2021
![](/images/thumb/f/ff/%D7%A9%D7%96%D7%A8.jpg/250px-%D7%A9%D7%96%D7%A8.jpg)
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
שניאור זלמן רובשוב - שז"ר (א' כסלו תר"נ - י"ט תשרי תשל"ה), סופר, עסקן, שר החינוך ופרזידנט[2] מדינת ישראל בין השנים תשכ"ג - תשל"ג, היה מקורב לחב"ד ולהרבי שאף התבטא עליו שהוא חסיד[3].
תולדות חיים
![](/images/thumb/f/f0/%D7%A9%D7%96%D7%A8_%D7%91%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%A8_%D7%91%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%A7%D7%99%D7%A5_%D7%AA%D7%A9%D7%9B%D7%92.jpg/250px-%D7%A9%D7%96%D7%A8_%D7%91%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%A8_%D7%91%D7%9B%D7%A4%D7%A8_%D7%A7%D7%99%D7%A5_%D7%AA%D7%A9%D7%9B%D7%92.jpg)
נולד בעיירה מיר שברוסיה הלבנה בראש חודש כסלו תר"נ לרבי יהודה לייב ושרה רובשוב, משפחה חב"דית שורשית. נקרא על שם אדמו"ר הזקן שאבי סבו היה מחסידיו. בשנת תרס"ה קיבל "היתר הוראה" מרבי ראובץ כ"ץ[4]. בצעירותו דבק ברעיון הציוני, והיה מפעילי מפלגת "פועלי ציון".
בין השנים תרס"ח - תרע"ב למד באקדמיה לחכמת ישראל, בשנת תר"ע החל את עסקנותו הציבורית כמזכיר ב"אסיפת הרבנים" שנערכה בפטרבורג. בשנת תרע"א ביקר בארץ ישראל מספר חודשים[5], לאחר ביקורו הוא החל להיות פעיל בקונגרסים הציונים, ונחבר לוועד הפועל הציוני.
בשנת תשכ"ג מונה לפרזידנט מדינת ישראל עד שנת תשל"ג.
נפטר בי"ט תשרי תשל"ה, ונטמן בחלקת גדולי האומה בבית העלמין בהר הרצל בירושלים.
קשריו עם אדמו"רי חב"ד
אדמו"ר הרש"ב
הוא נפגש עם אדמו"ר הרש"ב בשנת תר"ע באסיפת הרבנים בה כיהן כמזכיר. הרבי בהזדמנות סיפר שהתייחסו לשז"ר באסיפה כאל חסיד מכיוון שהוא היה באסיפה משתדל לטובת החסידים[3]. בשנת תשל"א הביא שז"ר לרבי במתנה את קונטרס "חשבון קצר" בו מובא את דבריו של אדמו"ר הרש"ב באסיפת הרבנים[6].
אדמו"ר הריי"צ
בשנת תרפ"ז סייע מברלין בהצלת הרבי הריי"צ מציפורני הג.פ.או. הסובייטי שהוציא עליו גזר דין מוות ושכנע את פרופסור אוסקר קוהן להפעיל לחץ על ראשי הממשל בגרמניה שיתערבו לטובת הרבי[7], כעבור שנתיים פגש אותו בארץ ישראל.
הרבי
![](/images/thumb/8/84/%D7%90%D7%9C%D7%97%D7%A0%D7%9F_%D7%A1%D7%92%D7%9C.png/300px-%D7%90%D7%9C%D7%97%D7%A0%D7%9F_%D7%A1%D7%92%D7%9C.png)
13 פעמים ביקר בחצר ליובאוויטש בניו יורק ונועד עם הרבי. מסכת קשרים נפלאה נרקמה בין השניים, כאשר הרבי מנבא מראש את בחירתו לכהונה הרמה של "נשיא המדינה" - בה שימש שתי קדנציות מלאות, בשנים תשכ"ג-תשל"ג - ומלווה אותו על כל צעד ושעל בעצה ובברכה, עד פטירתו בשנת תשל"ה.
כאשר התכונן שז"ר להגיע אל הרבי בשנת תשכ"ו (לאחר היבחרו לפרזידנט בארץ ישראל), הופעל עליו לחץ מצד גורמים שונים, שטענו כי מצד כבוד משרתו הרמה לא מתאים שהוא יבוא לרבי, אלא על הרבי לחרוג ממנהגו, ולבקר את שזר במלון.
שלשה ימים קודם הפגישה התקשר שז"ר אל הרבי, סיפר שמופעלים עליו לחצים שלא יבוא אליו, כדרכו בעבר, ושאל - בהתאם לזה - האם הרבי יהיה מוכן להגיע לפגוש אותו במלונו. הרבי אמר שהוא צריך לשאול את חותנו, הרבי הריי"צ.
בדרך כלל היה הרבי נוסע לאוהל בתאריכים מיוחדים כמו ערב ראש חודש, או ט"ו בחודש - ואילו באותו יום שישי לא הייתה לכאורה כל סיבה לנסיעה מיוחדת. ואכן, שהייתו ב'אוהל' באותה פעם הייתה קצרה מהרגיל, ובחזרתו ביקש שיודיעו לשז"ר כי חותנו אמר "אז פון ליובאוויטש פארט מען ניט ארויס..." [= מליובאוויטש לא יוצאים]. כשהודיעו זאת לשז"ר הוא מיד אמר, שאם כן, הוא יגיע אל הרבי.
כחסיד המציית לרבו הגיע יצא שז"ר בשעה 11 בלילה ממלונו, כשהוא מלווה בשוטרים רבים ברכב ובאופנועים, וקרוב לחצות הגיעה השיירה לחצרו של הרבי. בחוץ התכנסו אלפי חסידים שהריעו ושרו.
שז"ר הביא לרבי תשורה, תיבה ובה צרור כתבי חסידות שכתב אדמו"ר מהר"ש.
על מה שאמר לו הרבי באותו סיור סיפר שז"ר לרב עזריאל זעליג סלונים ולחתנו הרב יוסף רלב"ג:
"הרבי הראה לי את המקום שהרבי הקודם שמח בשמחת תורה, בכה בט' באב ואמר חסידות. את זה לא יכולתי להביא אליך, אמר. כשהיינו בחדרו של הרבי הוא אמר למלוויי: כאן, בחדר זה, קיבלו עשרות אלפי יהודים עצה ותושייה, לכן צריכה להיות הפגישה כאן".
היה משתתף בשיעורי חסידות בביתו של הרב אברהם חן ולאחר פטירתו היה מהמייסדים של חוגי חן למשנת חב"ד שבמסגרתם הגה ויזם את ספר הק"ן שהרבי עודד ודאג שיצא לאור. היה מסייע רבות למוסדות חב"ד בארץ הקודש ובראשם 'רשת אהלי יוסף יצחק בארץ הקודש' ומוסדות כפר חב"ד.
בניית כפר חב"ד
עם ההחלטה על הקמת המדינה, בשנת תש"ח, נפגש עם הרבי הריי"צ בניו יורק אז דובר אודות הקמת מושבה עבור פליטי רוסיה החסידים. ההצעה התקבלה וכפר חב"ד קם והיה, כאשר במשך שנים שז"ר היה הפעיל העיקרי בביסוסו והרחבתו.במשך שנים, היה מגיע מידי שנה להתוועדויות י"ט כסלו, י"ב תמוז ועוד בכפר חב"ד.
![](/images/thumb/3/30/%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F_%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92_%D7%95%D7%A9%D7%96%27%27%D7%A8.jpg/250px-%D7%97%D7%A0%D7%96%D7%99%D7%9F_%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92_%D7%95%D7%A9%D7%96%27%27%D7%A8.jpg)
אנשי הקשר המרכזיים
אנשי הקשר המרכזיים של חב"ד עם הנשיא שזר היו: בתקופה הראשונה - הרב פנחס אלטהויז, הרב אליעזר קרסיק, הרב משה גוראריה שלושתם מראשי אגודת חסידי חב"ד. בתקופה יותר מאוחרת: הרב שלמה מיידנצ'יק, הרב זושא וילימובסקי הפרטיזן והרב יונה איידלקופ.
לקריאה נוספת
- שמואל קראוס, נשיא וחסיד תיעוד הקשרים של הנשיא שזר עם חב"ד ורבותינו נשיאינו, כפר חב"ד, הוצאת אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש, תשנ"ט.
- שניאור זלמן ברגר, גזע חסידים, בחלק אודות הרב יונה איידלקופ מסופר על קשריו עם הנשיא שזר, ירושלים, תשס"ז.
- יוסף אשכנזי, תורת אמת - מאה שנות ליובאוויטש בארץ הקודש, הוצאת חזק, תשע"ב
- נשיא וחסיד - ד' שבט תשל"ג, במדור והבט פני משיחך, שבועון בית משיחא' שבט תשפ"א עמוד 42
קישורים חיצוניים
- הרבי מקבל את פניו של שז"ר בנשיקה חסידית
- וידאו נדיר מהביקור הראשון של שז"ר אצל הרבי, מוצאי שבת קודש י"ג במנחם אב תשכ"ו.
- גלריית תמונות מביקורי שז"ר אצל הרבי
- מכתבי שז"ר לרבי
- הביקור האחרון: שז"ר אצל הרבי ● גלריה נדירה -
- ארץ ישראל או מדינת ישראל? - התכתבות מרתקת עם הרבי -
- הקלטת היחידות הנדירה וקישור לתמונות מהביקור
הערות שוליים
- ↑ אגרות קודש חלק יב, מכתב מתאריך י"א ניסן תשט"ז.
- ↑ על פי מכתבו של הרבי[1] לפרזידנט יצחק בן צבי, בו הסביר כי התואר "נשיא ישראל" שמור למלך המשיח, ולכן קשה לכתוב תואר זה על משרת נשיא מדינת ישראל, פנה הרבי במכתביו לשז"ר בתואר 'פרזידנט'. יוצאת מן הכלל הינה הפרוכת בבית הכנסת בבית שז"ר בכפר חב"ד, בה הסכים הרבי כי ירקם עליה התואר "נשיא המדינה" - ראה בהרחבה בערך פרזידנט (תואר).
- ↑ 3.0 3.1 נשיא וחסיד, עמ' 9.
- ↑ עיתון מעריב, י"א סיוון תשכ"ג.
- ↑ נשיא וחסיד, עמ' 63.
- ↑ נשיא וחסיד, עמ' 57.
- ↑ מחתרת חסידית בברית המועצות, עמ' 26.
פרזידנט מדינת ישראל | |
---|---|
| |
(לפי סדר האל"ף בי"ת) |