תקנת לימוד הרמב"ם: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "צעירי אגודת חב"ד (ישראל)" ב־"צעירי אגודת חב"ד בישראל") |
טאפרו דא פלאחו (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 7: | שורה 7: | ||
[[קובץ:הרבי עם רמב"ם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי עם ספר הרמב"ם ברכבו]] | [[קובץ:הרבי עם רמב"ם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי עם ספר הרמב"ם ברכבו]] | ||
[[קובץ:הרב וואזנר בסיום הרמבם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[רב|רבנים]] ו[[אדמו"ר|אדמו"רים]] ב[[סיום הרמב"ם]], [[תשע"ב]]. נראים יושבים על הבמה (משמאל לימין):הרב [[משה יהודה לייב לנדא]], הרב וואזנר (נואם), [[יהושע רוקח|האדמו"ר]] מ[[חסידות מחנובקה - בעלזא|מחנובקה-בעלז]], ?, ?, [[נחום בער ברייאר|האדמו"ר מבויאן]]]] | [[קובץ:הרב וואזנר בסיום הרמבם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[רב|רבנים]] ו[[אדמו"ר|אדמו"רים]] ב[[סיום הרמב"ם]], [[תשע"ב]]. נראים יושבים על הבמה (משמאל לימין):הרב [[משה יהודה לייב לנדא]], הרב וואזנר (נואם), [[יהושע רוקח|האדמו"ר]] מ[[חסידות מחנובקה - בעלזא|מחנובקה-בעלז]], ?, ?, [[נחום בער ברייאר|האדמו"ר מבויאן]]]] | ||
ב[[התוועדות עם הרבי|התוועדות]] שבת פרשת [[וישב]], [[כ' כסלו]] [[תשד"מ]], אשר הייתה למעשה המשך להתוועדות [[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] שחל באותה שנה ביום שישי, הזכיר [[הרבי]] ועורר על כך שכבר הגיע הזמן לערוך חלוקה דומה ל[[חלוקת הש"ס]] בלימוד ספר [[משנה תורה]] לה[[רמב"ם]]. ההוראה לא יושמה מידית, אך [[התלמידים השלוחים]] ב[[ישיבת חב"ד קזבלנקה|בישיבת חב"ד בקזבלנקה]] שב[[מרוקו]], בה התגורר [[הרמב"ם]] מספר שנים, שלמדו את השיחה הזו, חילקו את כל ספר משנה תורה בין כלל הציבור התורני במרוקו, על מנת שיילמדו אותם בין [[י' שבט]] יום [[קבלת הנשיאות של הרבי]] עד ל[[יום הולדת|יום הולדתו]] של הרבי ב[[י"א ניסן]] ויום הולדתו של הרמב"ם ב[[י"ד ניסן]]. את "הלכות שלוחין ושותפין" לקחו התלמידים השלוחים בעצמם בקשר עם תפקידם כשלוחים של הרבי, ור' [[שלמה מטוסוב]], השליח הראשי ומנהל הישיבה, מסר להם שיעור בהלכות אלו. ב[[חודש אדר]] א' קבלו התמימים מכתב כללי-פרטי מ[[הרבי]] שאת עצם שליחתו פירשו כהבעת תשואות-חן מצד הרבי. המכתב פותח במילים: "המכתב הדו"ח והמצו"ב נתקבל ות"ח". | ב[[התוועדות עם הרבי|התוועדות]] שבת פרשת [[וישב]], [[כ' כסלו]] [[תשד"מ]], אשר הייתה למעשה המשך להתוועדות [[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] שחל באותה שנה ביום שישי, הזכיר [[הרבי]] ועורר על כך שכבר הגיע הזמן לערוך חלוקה דומה ל[[חלוקת הש"ס]] בלימוד ספר [[משנה תורה]] לה[[רמב"ם]]. ההוראה לא יושמה מידית, אך [[התלמידים השלוחים]] ב[[ישיבת חב"ד קזבלנקה|בישיבת חב"ד בקזבלנקה]] שב[[מרוקו]], בה התגורר [[הרמב"ם]] מספר שנים, שלמדו את השיחה הזו, חילקו את כל ספר משנה תורה בין כלל הציבור התורני במרוקו, על מנת שיילמדו אותם בין [[י' שבט]] יום [[קבלת הנשיאות של הרבי]] עד ל[[יום הולדת|יום הולדתו]] של הרבי ב[[י"א ניסן]] ויום הולדתו של הרמב"ם ב[[י"ד ניסן]]. את "הלכות שלוחין ושותפין" לקחו התלמידים השלוחים בעצמם בקשר עם תפקידם כשלוחים של הרבי, ור' [[שלמה מטוסוב]], השליח הראשי ומנהל הישיבה, מסר להם שיעור בהלכות אלו. ב[[חודש אדר]] א' קבלו התמימים מכתב כללי-פרטי מ[[הרבי]] שאת עצם שליחתו פירשו כהבעת תשואות-חן מצד הרבי. המכתב פותח במילים: "המכתב הדו"ח והמצו"ב נתקבל ות"ח". | ||
שורה 19: | שורה 18: | ||
* '''שלשה פרקים ליום''' - סיום כל ספר משנה תורה תוך כאחד עשר חודשים (339 ימים). | * '''שלשה פרקים ליום''' - סיום כל ספר משנה תורה תוך כאחד עשר חודשים (339 ימים). | ||
* '''פרק ליום''' - סיום כל ספר משנה תורה תוך כשנתיים ועשרה חודשים (1017 ימים). | * '''פרק ליום''' - סיום כל ספר משנה תורה תוך כשנתיים ועשרה חודשים (1017 ימים). | ||
* '''לימוד [[ספר המצוות לרמב"ם]]''' (במסלול זה נלמדות בכל יום המצוות העוסקות בנושא הנלמד באותו היום במסלול של שלשה פרקים, והוא מסתיים במקביל אליו). | * '''לימוד [[ספר המצוות לרמב"ם]]''' (במסלול זה נלמדות בכל יום המצוות העוסקות בנושא הנלמד באותו היום במסלול של שלשה פרקים, והוא מסתיים במקביל אליו). מסלול זה מיועד לנשים וילדים. | ||
==זמן הלימוד== | ==זמן הלימוד== | ||
שורה 51: | שורה 50: | ||
החל משנת [[תשע"ט]] החל הרב מאיר אליטוב להוציא את סדרת '''פרדס המלך''', המתעתדת להקיף את כל ביאורי [[הרבי]] על ספר הי"ד. | החל משנת [[תשע"ט]] החל הרב מאיר אליטוב להוציא את סדרת '''פרדס המלך''', המתעתדת להקיף את כל ביאורי [[הרבי]] על ספר הי"ד. | ||
== | ==ארגונים לעידוד לימוד הרמב"ם היומי== | ||
לצד 'מטה הרמב"ם היומי' של חסידי חב"ד, הוקמו לאורך השנים מספר ארגונים ששמו לעצמם למטרה להפיץ את התקנה בקרב מעגלים רחבים יותר, ולפרסם ולעודד את הלימוד. | |||
===מטה הרמב"ם היומי=== | ===מטה הרמב"ם היומי=== | ||
שורה 84: | שורה 58: | ||
המטה פועל תחת [[צעירי אגודת חב"ד בישראל|צעירי אגודת חב"ד]] ב[[ארץ ישראל]] ונוהל על ידי הרב [[נפתלי רוט]] והרב [[ישראל הלפרין]]. תקופה מסוימת היה גם הרב [[זמרוני ציק]] חבר במטה. | המטה פועל תחת [[צעירי אגודת חב"ד בישראל|צעירי אגודת חב"ד]] ב[[ארץ ישראל]] ונוהל על ידי הרב [[נפתלי רוט]] והרב [[ישראל הלפרין]]. תקופה מסוימת היה גם הרב [[זמרוני ציק]] חבר במטה. | ||
כיום מנהל את המטה השליח הרב שלום דובער קוביטשעק | כיום מנהל את המטה השליח הרב שלום דובער קוביטשעק והרב [[נחום גולדשמיד]]. | ||
===הרמב"ם היומי - חמ"ד של תורה=== | ===הרמב"ם היומי - חמ"ד של תורה=== | ||
שורה 117: | שורה 88: | ||
*הרב ציון כהן - רב העיר אור יהודה | *הרב ציון כהן - רב העיר אור יהודה | ||
*הרב דוד קדוש - ר"מ בכולל חושן משפט 'דרכי תורה' | *הרב דוד קדוש - ר"מ בכולל חושן משפט 'דרכי תורה' | ||
==סיום הרמב"ם== | |||
{{ערך מורחב|ערך=[[סיום הרמב"ם]]}} | |||
[[קובץ:סיום רמבם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מעמד סיום [[הרמב"ם]] באולם '[[אהלי תורה]]' שב[[קראון הייטס]]]] | |||
בתום מחזורי לימוד ה[[רמב"ם]], על פי תקנת הרבי, עורכים סיום במעמד קהל ועדה. | |||
=לקריאה נוספת== | =לקריאה נוספת== |
גרסה מ־19:54, 4 בפברואר 2021
תקנת לימוד הרמב"ם היא תקנה ללימוד יומי בספר משנה תורה לרמב"ם. הרבי ייסד את התקנה באחרון של פסח בשנת תשד"מ. מטרת התקנה היא, לאחד את עם ישראל בלימוד ספר משנה תורה המקיף את כל התורה שבעל פה, גם את דיני התורה אשר אינם מקויימים כיום.
השתלשלות התקנה
![](/images/thumb/5/56/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A2%D7%9D_%D7%A8%D7%9E%D7%91%22%D7%9D.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A2%D7%9D_%D7%A8%D7%9E%D7%91%22%D7%9D.jpg)
![](/images/thumb/6/6c/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%95%D7%95%D7%90%D7%96%D7%A0%D7%A8_%D7%91%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%D7%9D.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%95%D7%95%D7%90%D7%96%D7%A0%D7%A8_%D7%91%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%D7%9D.jpg)
בהתוועדות שבת פרשת וישב, כ' כסלו תשד"מ, אשר הייתה למעשה המשך להתוועדות י"ט כסלו שחל באותה שנה ביום שישי, הזכיר הרבי ועורר על כך שכבר הגיע הזמן לערוך חלוקה דומה לחלוקת הש"ס בלימוד ספר משנה תורה להרמב"ם. ההוראה לא יושמה מידית, אך התלמידים השלוחים בבישיבת חב"ד בקזבלנקה שבמרוקו, בה התגורר הרמב"ם מספר שנים, שלמדו את השיחה הזו, חילקו את כל ספר משנה תורה בין כלל הציבור התורני במרוקו, על מנת שיילמדו אותם בין י' שבט יום קבלת הנשיאות של הרבי עד ליום הולדתו של הרבי בי"א ניסן ויום הולדתו של הרמב"ם בי"ד ניסן. את "הלכות שלוחין ושותפין" לקחו התלמידים השלוחים בעצמם בקשר עם תפקידם כשלוחים של הרבי, ור' שלמה מטוסוב, השליח הראשי ומנהל הישיבה, מסר להם שיעור בהלכות אלו. בחודש אדר א' קבלו התמימים מכתב כללי-פרטי מהרבי שאת עצם שליחתו פירשו כהבעת תשואות-חן מצד הרבי. המכתב פותח במילים: "המכתב הדו"ח והמצו"ב נתקבל ות"ח".
בהתוועדות י"א ניסן תשד"מ, ערך הרבי סיום על הרמב"ם, אך לא קישר את הדבר במפורש לחלוקה שנעשתה במרוקו. אחד עשר יום לאחר מכן, בהתוועדות אחרון-של-פסח העלה הרבי שוב את היוזמה לחלוקה כללית של הרמב"ם, אך באופן כללי שהלימוד יהיה על פי הסדר וייגמר עד יום הולדתו של הרמב"ם בי"ד ניסן שנה לאחר מכן בשנת תשמ"ה. דברים ברוח זו אמר הרבי גם ביחידות הכללית לאורחים שהתקיימה ימים ספורים לאחר חג הפסח, בה מיקד הרבי את מסלול הלימוד ללימוד שלושה פרקים בכל יום. הרבי הוסיף וציין שכאשר כולם ילמדו את כל ההלכות יפעל הדבר אחדות נפלאה והדבר יוביל למציאת שפה לימודית משותפת בין הלומדים שיוכלו להתפלפל ולחדש באותו עניין.
בתחילה לא היה מושג ברור מאיפה להתחיל ואיך בדיוק לערוך את חלוקת השיעורים. חברי הוועד להפצת שיחות ערכו את החלוקה (ב"פתח-דבר" למורה שיעור לרמב"ם כתוב שהרבי עשה את החלוקה) במסלול שלושת הפרקים והגישו לרבי את המורה שיעור להגהה ואישור[1].
מסלולי הלימוד
התקנה מחולקת לשלשה מסלולי לימוד:
- שלשה פרקים ליום - סיום כל ספר משנה תורה תוך כאחד עשר חודשים (339 ימים).
- פרק ליום - סיום כל ספר משנה תורה תוך כשנתיים ועשרה חודשים (1017 ימים).
- לימוד ספר המצוות לרמב"ם (במסלול זה נלמדות בכל יום המצוות העוסקות בנושא הנלמד באותו היום במסלול של שלשה פרקים, והוא מסתיים במקביל אליו). מסלול זה מיועד לנשים וילדים.
זמן הלימוד
לגבי זמן הלימוד אומר הרבי[2] שמאחר והתורה היא למעלה מהזמן, ואף-על-פי-כן היא נמשכת ובאה בגדרי הזמן, שהרי חלק מסוים מהתורה שייך ליום זה דוקא, כמו, שיעור היומי ברמב"ם, ועל-דרך-זה כשיוצא-לאור ספר חדש בענין לימוד התורה, הרי מצד גודל החביבות דדבר חדש, יש ללמוד את אותו ענין על-כל-פנים בספר חדש זה.
ובהערה שם הרבי מפרט את הזמן המדוייק (בנוסף לכך שאומרים אותו באותו היום) בו אומרים את הרמב"ם: יש להשתדל ללמוד את השיעורים היומיים במשך היום, ואם מאיזו סיבה לא הספיקו ללמדם במשך היום, יכולים וצריכים להשלימם בלילה עד חצות, ואם לא הספיקו להשלימם עד חצות, יכולים וצריכים להשלימם עד שיעלה עמוד השחר, כמו הקטר חלבים ואיברים ש"משתדלין להקטיר הכל ביום, חביבה מצוה בשעתה" ואם לא הספיק ביום - מצוותן עד שיעלה עמוד השחר והסיבה שאמרו חכמים עד חצות היא רק בכדי להרחיק את האדם מהעבירה.
מהדורות רמב"ם שיצאו בקשר לתקנה
![](/images/thumb/0/0f/%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%97%D7%96%D7%A7.png/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%97%D7%96%D7%A7.png)
![](/images/thumb/c/c9/%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%94%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%95%D7%AA_%D7%97%D7%96%D7%A7.png/250px-%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%94%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%95%D7%AA_%D7%97%D7%96%D7%A7.png)
בהקשר עם התקנה, יצאו כמה הוצאות של רמב"ם עם חלוקת ההלכות לפי סדר הלימוד.
בהוצאות אלו מסומנים בעיקר כל השיעורים של שלושה פרקים בציון של שלוש כוכביות. והשיעורים של פרק אחד מסומנים בהקדמה, בחלוקת המצוות ובסדר התפילות.
- רמב"ם בגודל קטן בשמונה כרכים עם כריכה קשה בהוצאת שי למורא.
- משנה תורה השלם בהוצאת חזק, עם מורה שיעור, ביאורים רבים במקומות הנצרכים, מקורות לפסקי הרמב"ם וציונים לשינויים בפסיקת השולחן ערוך ונושאי כליו, ו"עיטורי מלך", הפניות לביאורי הרבי על הרמב"ם. בתחלת הספר בא מבוא נרחב בענין תולדות הרמב"ם, תקנת הרמב"ם ועוד, שנערך על-ידי הרב פרץ אוריאל בלוי
- רמב"ם בכרך אחד בהוצאת מפעל משנה תורה בנוסח הרב יוסף קאפח.
- רמב"ם עם ביאור בהוצאת מפעל משנה תורה, בעריכת הרב יוחאי מקבילי. נוסח הרב יוסף קאפח.
- רמב"ם עם ביאור בהוצאת מכון הרמב"ם השלם.
- רמב"ם עם ביאור של הרב עדין אבן ישראל, בהוצאת המכון שלו.
- רמב"ם עם תרגום לאנגלית בהוצאת מאזנים.
- ספר המצוות לרמב"ם עם מורה שיעור - להקלת הלימוד ללומדים במסלול ספר המצוות לרמב"ם, בהוצאת מכון חזק.
כמו כן מודפס הרמב"ם בחוברת ה"דבר מלכות" בצירוף הלכה אחת לעיון. ביאורים אלו יצאו בשנת תשע"ד בשני כרכים. בחוברת "חיינו" נדפס פרק אחד עם תרגום לאנגלית.
החל משנת תשע"ד הוקם מכון הרמב"ם המבואר והוא מוציא לאור רמב"ם בהיר מבואר ומפורש בצורה מקיפה ביותר. הביאור כולל ביאור משולב בדברי הרמב"ם עצמו וכן הערות תמציתיות. כמו כן מדור הלכה למעשה הסוקר בקיצור כל מקום שחולקים על הרמב"ם בשו"ע ונושאי כליו ואדמו"ר הזקן בשולחן ערוך שלו ועד פוסקי זמננו. עוד כולל המהדורה בסוף כל ספר עיונים על כל פרק. המהדורה נקרא הרמב"ם המבואר מהדורת חיטריק. נכון לשנת תש"פ יצאו לאור מהסדרה 7 כרכים.
החל משנת תשע"ה החל ועד תלמידי התמימים להוציא לאור חלק מהרמב"ם במסלול פרק אחד עם תרגום וביאור באנגלית.
החל משנת תשע"ט החל הרב מאיר אליטוב להוציא את סדרת פרדס המלך, המתעתדת להקיף את כל ביאורי הרבי על ספר הי"ד.
ארגונים לעידוד לימוד הרמב"ם היומי
לצד 'מטה הרמב"ם היומי' של חסידי חב"ד, הוקמו לאורך השנים מספר ארגונים ששמו לעצמם למטרה להפיץ את התקנה בקרב מעגלים רחבים יותר, ולפרסם ולעודד את הלימוד.
מטה הרמב"ם היומי
בשנת תשמ"ח, עם סיום המחזור השלישי בלימוד הרמב"ם היומי וכהמשך לפעילות "מטה חגיגות הרמב"ם", נוסד "מטה הרמב"ם היומי" במטרה לארגן עשרות חגיגות סיום בכל רחבי הארץ - ובראשם הסיום המרכזי במעמד רבבות, ובמטרה להפיץ את בשורת תקנת לימוד הרמב"ם, על-ידי חלוקת ספרי רמב"ם ומורי שיעורים, עלוני הסברה בנושא, ועוד.
המטה פועל תחת צעירי אגודת חב"ד בארץ ישראל ונוהל על ידי הרב נפתלי רוט והרב ישראל הלפרין. תקופה מסוימת היה גם הרב זמרוני ציק חבר במטה.
כיום מנהל את המטה השליח הרב שלום דובער קוביטשעק והרב נחום גולדשמיד.
הרמב"ם היומי - חמ"ד של תורה
![](/images/1/19/%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%91%D7%9D_%D7%94%D7%99%D7%95%D7%9E%D7%99_%D7%97%D7%9E%D7%93_%D7%A9%D7%9C_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94.png)
בשנת תשע"ב הוקם ארגון 'הרמב"ם היומי' בראשותו של הרב חיים סבתו בהנהלתו של המנכ"ל יגאל גולד ובשיתוף פעולה עם העסקן החב"די הרב משה שילת. בשנים הראשונות עסק הארגון בהכנסת תכנית לימוד הרמב"ם במסלול של פרק אחד ליום בתיכונים וחטיבות הביניים של זרם החינוך הממלכתי דתי, ובהקמת שיעורי רמב"ם יומיים בכל רחבי הארץ.
הארגון העניק מעטפת רחבה של חוברות לימוד בחינם, שיעורים מוקלטים מפי הרב סבתו, בנק פרסומים, ועוד.
כחלק מהפעולות להעצמת הלומדים והפיכת לימוד הרמב"ם לטרנד שיסחוף אחריו לומדים רבים, דאג הארגון לקיום מעמדי סיום המוניים, ופעולות דומות.
במשך השנים הרחיב הארגון את פעילותו ונכון לשנת תש"פ לומדים במסגרת הארגון קרוב ל-100,000 לומדים מבני הציונות הדתית, רובם בני שכבת הגיל הצעיר.
בין היוזמות הנוספות שהפיק הארגון:
- מגזין לנשמה – מגזין נשים ללימוד תרי"ג המצוות לפי סדר הרמב"ם, הכולל מדורים עיוניים וטורים אישיים של ידוענים וסופרים העוסקים בהשלכות ומשמעויות שונות של המצוות הנלמדות.
- מסע מצוה – חוברות לימוד יומיות המיועדת לתלמידות החמ"ד, כשלצד דברי הרמב"ם מופיעים טורים ומאמרים העוסקים בחינוך, אמונה, הלכה ועוד.
- אביטה – חוברות בכתיבתם של צבי אייל, המנגיש את משמעות המצוות בצורה חדשנית ומעוררת.
- מדיה - אפליקציה ללימוד הרמב"ם היומי, הכוללת לימוד עם פירוש הרב שטיינזלץ, שיעור מוקלט מאת הרב סבתו, סרטון לימוד הפרק היומי, תקציר הפרק הנלמד ועוד.
שיננא
![](/images/thumb/c/c9/%D7%A9%D7%99%D7%A0%D7%A0%D7%90.png/300px-%D7%A9%D7%99%D7%A0%D7%A0%D7%90.png)
ארגון 'שיננא' הוקם לאורך מחזור הלימוד ה-39 בשנת תש"פ על ידי רבנים בולטים בציבור החרדי.
לקראת פתיחת מחזור הלימוד המשותף החדש של כל שלושת המסלולים בחודש תמוז תש"פ, יצא המכון בתכנית לימודים סדורה על פי מסלול פרק אחד ליום נושאת פרסים לבחורים ואברכים, במהלכה יוכלו הלומדים להיבחן על חומר הלימוד באמצעות מערכת הטלפון, וחלוקה חינמית של הכרך הראשון של הרמב"ם לכל מי שיתחייב להצטרף למסלולי הלימוד.
בין רבני המכון נמנים:
- הרב חיים שמרלר - ראש ישיבות צאנז
- הרב משה בראנדוספר - גאב"ד היכל הוראה, ומחבר שו"ת 'היכל הוראה'
- הרב זושא הורביץ - אב"ד קהילות החסידים באלעד
- הרב ציון כהן - רב העיר אור יהודה
- הרב דוד קדוש - ר"מ בכולל חושן משפט 'דרכי תורה'
סיום הרמב"ם
![]() | ערך מורחב – סיום הרמב"ם |
![](/images/thumb/c/c5/%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%A8%D7%9E%D7%91%D7%9D.jpg/250px-%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%A8%D7%9E%D7%91%D7%9D.jpg)
בתום מחזורי לימוד הרמב"ם, על פי תקנת הרבי, עורכים סיום במעמד קהל ועדה.
לקריאה נוספת=
- משנה תורה, במדור 'חיי רבי' שבועון כפר חב"ד גליון 1866 עמוד 42
קישורים חיצוניים
- ליקוט הוראות מהרבי אודות סיום המרב"ם
- השיעור היומי ברמב"ם
- שיחת הרבי אודות עריכת סיומים
- אפליקציות עזר ללימוד השיעור היומי ברמב"ם למגוון מערכות הפעלה: אפל, אנדרואיד, מערכות הפעלה מיושנות: BlackBerry, Palm, Pocket PC, Symbian
- הרב שלום בער וולף, הצעת דרך בלימוד הרמב"ם היומי
י"ג שבט התשע"ד (14.01.2014)
- קובץ סיום הרמב"ם
בהוצאת ועד תלמידי התמימים העולמי לקראת סיום מחזור הלימוד ברמב"ם, כ' תשרי תשע"ז
- תקנת הרמב"ם
בהוצאת ועד חיילי בית דוד
- חזק ונתחזק! חוברת בהוצאת מכון חזק אודות לימוד הרמב"ם וחשיבותו
- סיום הרמב"ם בהוצאת איגוד התלמידים השלוחים
- עלון מידע לציבור לומדי התורה על חשיבות לימוד הרמב"ם
- זכרו תורת משה - מוסף מיוחד של עיתון 'המודיע' לרגל סיום מחזור הל"ט, י"ח תמוז ה'תש"פ
- דער הייליגער רמב"ם, מוסף 'המבשר' לרגל סיום מחזור הל"ט ברמב"ם, פרשת פנחס ה'תש"פ
- איזה רמב"ם כדאי לי לקנות?, סקירת ההוצאות השונות על הרמב"ם (אנגלית)
הערות שוליים
- ↑ פרסום ראשון: הגהות הרבי על המורה שיעור לרמב"ם
כ"ז ניסן התשע"ד (27.04.2014)
- ↑ שיחת ש"פ וארא תשמ"ט אות ו' - מוגה