מנחם מענדל גלוכובסקי: הבדלים בין גרסאות בדף
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
||
שורה 15: | שורה 15: | ||
בשנת [[תשל"ט]] הורה הרבי ל{{ה|שלוחים לארץ הקודש}} להשתדל לתפוס עמדות מפתח רבניות{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14947&st=&pgnum=405 לקוטי שיחות חלק כ"ד עמוד 391].}}, ובעקבות כך כמה מחשובי חסידי חב"ד בראשות ה[[משפיע]] הרב ר' [[מענדל פוטרפס]] ביקשו את הרב גלוכובסקי להתמנות לרב הקהילה ב[[רחובות]], כשבמקביל קיבל הצעה מאנשי קהילת חב"ד ב[[לוד]] למלא את מקומו של הרב [[שרגא מלך קפלן]] שנפטר באותה תקופה. | בשנת [[תשל"ט]] הורה הרבי ל{{ה|שלוחים לארץ הקודש}} להשתדל לתפוס עמדות מפתח רבניות{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14947&st=&pgnum=405 לקוטי שיחות חלק כ"ד עמוד 391].}}, ובעקבות כך כמה מחשובי חסידי חב"ד בראשות ה[[משפיע]] הרב ר' [[מענדל פוטרפס]] ביקשו את הרב גלוכובסקי להתמנות לרב הקהילה ב[[רחובות]], כשבמקביל קיבל הצעה מאנשי קהילת חב"ד ב[[לוד]] למלא את מקומו של הרב [[שרגא מלך קפלן]] שנפטר באותה תקופה. | ||
לאחר שכתב לרבי על ההתלבטות, קיבל את ברכת הרבי על ההצעה לשמש ברבנות ברחובות, אלא שהיה מועמד שני שטען שיש לו הוראה ישנה של הרבי להתמנות לרב קהילה. חברי הקהילה שהיתה אז קטנה למדי, פנו במכתב דחוף לרבי, וקיבלו הוראה לפנות אל המרא דאתרא. כהוראת הרבי פנו אל הרב [[שמחה קוק]] - הרב הראשי לעיר והוא הורה לערוך בחירות. | לאחר שכתב לרבי על ההתלבטות, קיבל את ברכת הרבי על ההצעה לשמש ברבנות ברחובות, אלא שהיה מועמד שני שטען שיש לו הוראה ישנה של הרבי להתמנות לרב קהילה. חברי הקהילה שהיתה אז קטנה למדי, פנו במכתב דחוף לרבי, וקיבלו הוראה לפנות אל המרא דאתרא. כהוראת הרבי פנו אל הרב [[שמחה קוק]] - הרב הראשי לעיר והוא הורה לערוך בחירות. בבחירות - שנערכו בחודש [[תמוז]] [[תשמ"א]] השתתפו בני הקהילה, והרב גלוכובסקי נבחר ברוב קולות{{הערה|מתוך המשפחות שהשתתפו בבחירות ולא החרימו אותם.}}. הרבי הביע אז באוזני הרב [[בנימין גורדצקי]] תרעומת גדולה על עצם ההעזה של אי מי לעמוד לבחירות מול שלוחו לארץ הקודש. | ||
ומאז היבחרו ועד היום פועל באינטנסיביות רבה, למען הגדלת הקהילה ופיתוח מוסדות חב"ד בעיר, כאשר בפועל הוא מנווט ומנהל את מוסדות חב"ד המרכזיים בעיר, הכוללים מוסדות חינוך, [[בית חב"ד]] ו[[בית כנסת]]. לצד זאת, משמש גם כ[[משפיע]] פרטי של רבים מבני הקהילה אשר נועצים עמו בכל שעות היממה, בכל נושא אישי או כללי. | |||
==עסקנות ציבורית== | ==עסקנות ציבורית== |
גרסה מ־23:01, 12 באפריל 2020
![](/images/7/7c/%D7%A0%D7%95%D7%90%D7%9D.jpg)
הרב מנחם מענדל גלוכובסקי (יליד שנת תשט"ז, 1956) הינו משלוחי הרבי לארץ הקודש, סגן מזכיר בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש ורב קהילת חב"ד ברחובות.
תולדות חיים
נולד לאביו הרב אברהם יעקב גלוכובסקי בדטרויט ולאימו מרת פרידה בכ"ט אייר תשט"ז, בגיל 3 העתיקו את מושבם לעיר טורונטו במדינת קנדה ושם גדל. למד בישיבות תומכי תמימים 770 ותומכי תמימים ברינוא, ולאחר סיום מסלול הלימודים הישיבתי נשלח על ידי הרבי כחלק מקבוצת התלמידים השלוחים לישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד במסרת מבצע יבנה וחכמיה, וכעבור שנה יצא בשליחות הרבי יחד עם ר' זושא אלפרוביץ' לייסד את ישיבת תומכי תמימים סיאטל, שם שהה כשנתיים.
נשא את רעייתו רחל, בתו של הרב חיים אליהו מישולובין.
עשה "שימוש" לרבנות אצל הרב מאיר ברנדסדורפר.
רב קהילת חב"ד ברחובות
בשנת תשל"ח נשלח הרב גלוכובסקי על-ידי הרבי לארץ הקודש כחלק מקבוצת 'השלוחים לארץ הקודש'.
בשנת תשל"ט הורה הרבי לשלוחים לארץ הקודש להשתדל לתפוס עמדות מפתח רבניות[1], ובעקבות כך כמה מחשובי חסידי חב"ד בראשות המשפיע הרב ר' מענדל פוטרפס ביקשו את הרב גלוכובסקי להתמנות לרב הקהילה ברחובות, כשבמקביל קיבל הצעה מאנשי קהילת חב"ד בלוד למלא את מקומו של הרב שרגא מלך קפלן שנפטר באותה תקופה.
לאחר שכתב לרבי על ההתלבטות, קיבל את ברכת הרבי על ההצעה לשמש ברבנות ברחובות, אלא שהיה מועמד שני שטען שיש לו הוראה ישנה של הרבי להתמנות לרב קהילה. חברי הקהילה שהיתה אז קטנה למדי, פנו במכתב דחוף לרבי, וקיבלו הוראה לפנות אל המרא דאתרא. כהוראת הרבי פנו אל הרב שמחה קוק - הרב הראשי לעיר והוא הורה לערוך בחירות. בבחירות - שנערכו בחודש תמוז תשמ"א השתתפו בני הקהילה, והרב גלוכובסקי נבחר ברוב קולות[2]. הרבי הביע אז באוזני הרב בנימין גורדצקי תרעומת גדולה על עצם ההעזה של אי מי לעמוד לבחירות מול שלוחו לארץ הקודש.
ומאז היבחרו ועד היום פועל באינטנסיביות רבה, למען הגדלת הקהילה ופיתוח מוסדות חב"ד בעיר, כאשר בפועל הוא מנווט ומנהל את מוסדות חב"ד המרכזיים בעיר, הכוללים מוסדות חינוך, בית חב"ד ובית כנסת. לצד זאת, משמש גם כמשפיע פרטי של רבים מבני הקהילה אשר נועצים עמו בכל שעות היממה, בכל נושא אישי או כללי.
עסקנות ציבורית
סגן מזכיר בית דין רבני חב"ד
באמצע שנות המ"מים נבחר הרב גלוכובסקי[דרוש מקור] לסגן מזכיר בית דין רבני חב"ד ולחבר בהנהלת בית הדין, יחד עם הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי והרב דוד חנזין.
בכ"ט טבת תשנ"ב עבר לפני הרבי בחלוקת דולרים, הרבי נתן לו דולר והרב גלוכובסקי המשיך הלאה לפתע קרא לו הרבי חזרה פנה אליו ואמר: "יאריך ימים על ממלכתו", תוך כדי נתינת דולר נוסף. הרב המשיך הלאה והרבי קרא לו פעם נוספת ואמר: "אתה הרי מנהיג של ועד הרבנים שם שיהיה בהצלחה", ומאז החל לנהל בפועל את עניני בית הדין.
מתוקף תפקידו הרשמי כסגן, משרד הבית דין נמצא ברחובות, והרב גלוכובסקי מנהלו בפועל ואחראי על קבלת בקשות לדיונים, קביעת הרכבים, ניסוח פסקי דין ועוד.
מתוקף תפקידו הוא מעורב גם בנעשה בקהילות חב"ד השונות, בשנת תשס"ו פיקח על הבחירות למשרת רב קהילת חב"ד באלעד, קידם את הליך הבחירות בשכונת קראון הייטס בניו יורק ומעורב בפרויקטים שונים בהנהגת חסידות חב"ד בישראל ומחוצה לה.
חבר הנהלת רשת אהלי יוסף יצחק
בשנת תשנ"ב הצטרף הרב גלוכובסקי כחבר בהנהלת הרשת.
משפחתו
- בנו, הרב חיים אליהו גלוכובסקי - רב קהילת חב"ד ברמת בית שמש ג' ומנהל אגף המקוואות שע"י בי"ד רבני חב"ד באה"ק.
- בנו, הרב יוסף יצחק גלוכובסקי - שליח בקלסטר ניו ג'רזי.
- בנו, הרב שניאור זלמן גלוכובסקי - שליח בשכונת קרית הלאום, ראשון לציון.
- בנו, הרב יחיאל גלוכובסקי - שליח הרבי ורב פארק המדע רחובות-נס ציונה, ורב קהילת בית מנחם הצעירים ברחובות.
- בנו, הרב אליעזר גלוכובסקי - משפיע בישיבת תומכי תמימים בני ברק ושליח במרכז העסקים (מגדלי בסר) בני ברק.
- בנו, הרב שמואל גלוכובסקי - יד ימינו של אביו ורב קהילת האברכים וצעירי אנ"ש ברחובות.
- חתנו, הרב שלמה שטרנברג - מנהל רוחני דישיבת חובבי תורה.
- חתנו, הרב גרשון הכהן בארענשטיין - ר"מ בישיבת תו"ת בניו הייבן, קונטיקט ומשלוחי הרבי בעיר.
- חתנו, הרב לוי מטוסוב - משפיע בישיבת אהלי תורה.
- חתנו, הרב משה ירוסלבסקי - ר"מ בישיבת מאור מנחם רחובות.
קישורים חיצוניים
- מדור שיעורי הרב גלוכובסקי, אתר חינוך יהודי jewish-education
- פרנסה בגשמיות וברוחניות, הרב גלוכובסקי מתראיין לעלון השבועי של חברת jem - כסלו תשע"ז
- בעת ובזמנה בראיון לחברת המדיה החב"דית jem
הערות שוליים
- ↑ לקוטי שיחות חלק כ"ד עמוד 391.
- ↑ מתוך המשפחות שהשתתפו בבחירות ולא החרימו אותם.