דוד פישר: הבדלים בין גרסאות בדף
מנחם מענדל.ק (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(3 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=איש עסקים חב"די|אחר=שחקן זמר , וחזן המקורב לחסידות חב"ד|ראו=דודו פישר}} | {{פירוש נוסף|נוכחי=איש עסקים חב"די|אחר=שחקן זמר , וחזן המקורב לחסידות חב"ד|ראו=דודו פישר}} | ||
[[קובץ:דוד פ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|דוד פישר]] | [[קובץ:דוד פ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|דוד פישר]] | ||
[[קובץ:דוד פישר אצל הרבי.png|שמאל|ממוזער|250px|דוד פישר עובר לפני הרבי בחלוק כוס של ברכה]] | |||
ר' '''שמואל חיים דוד הלוי פישר''' (יליד שנת [[תש"ח]], 1947) הינו רב בית כנסת בשכונת [[קראון הייטס]] ואיש עסקים חב"די. | ר' '''שמואל חיים דוד הלוי פישר''' (יליד שנת [[תש"ח]], 1947) הינו רב בית כנסת בשכונת [[קראון הייטס]] ואיש עסקים חב"די. | ||
שורה 8: | שורה 9: | ||
נולד ב[[ט"ו תשרי ]] [[תש"ח]] לאביו ר' שמשון הלוי פישר{{הערה|נפטר ב[[כ"ה סיון]] [[תשכ"ט]]}} ולאמו מרת חיה שרה{{הערה|נפטרה ב[[י' אדר]] [[תשנ"א]]}} - ב[[צ'כיה]], ונקרא על שם זקנו מצד אביו ר' חיים דוד פישר ועל שם זקנו מצד אמו ר' שמואל חיים מילר. | נולד ב[[ט"ו תשרי ]] [[תש"ח]] לאביו ר' שמשון הלוי פישר{{הערה|נפטר ב[[כ"ה סיון]] [[תשכ"ט]]}} ולאמו מרת חיה שרה{{הערה|נפטרה ב[[י' אדר]] [[תשנ"א]]}} - ב[[צ'כיה]], ונקרא על שם זקנו מצד אביו ר' חיים דוד פישר ועל שם זקנו מצד אמו ר' שמואל חיים מילר. | ||
למד בישיבת עץ חיים, [[תומכי תמימים לוד]] ובהמשך בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]], היה חבר ב[[ועד הנחות התמימים]], ורשם באופן סדיר רבים מהשיחות והמאמרים שנאמרו על ידי הרבי באותן שנים, כשחלקם שוחזרו מתוך כתביו בלבד בהיעדר 'הנחות' אחרות. | למד בישיבת עץ חיים, [[תומכי תמימים לוד]] ובהמשך בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית 770]], היה חבר ב[[ועד הנחות התמימים]], ורשם באופן סדיר רבים מהשיחות והמאמרים שנאמרו על ידי הרבי באותן שנים, כשחלקם שוחזרו מתוך כתביו בלבד בהיעדר 'הנחות' אחרות. | ||
בשנת תשכ"ט התחתן עם מרת גיטל בת ר' [[אברהם מאיר זרחי]]{{הערה|נפטר ב[[ה' תשרי]] [[תשל"ה]].}}, התיישב ב[[קראון הייטס]], שלח ידו בעסקים וראה ברכה במעשה ידיו. | בשנת [[תשכ"ט]] התחתן עם מרת גיטל בת ר' [[אברהם מאיר זרחי]]{{הערה|נפטר ב[[ה' תשרי]] [[תשל"ה]].}}, התיישב ב[[קראון הייטס]], שלח ידו בעסקים וראה ברכה במעשה ידיו. | ||
בשנת [[תשל"א]] היה יחד עם ר' [[שלום דובער חייקין]] נציגם של ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] לבחינת תלמידים מעוניינים להתקבל ללמוד בישיבה. | בשנת [[תשל"א]] היה יחד עם ר' [[שלום דובער חייקין]] נציגם של ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] לבחינת תלמידים מעוניינים להתקבל ללמוד בישיבה. | ||
===עסקנות=== | ===עסקנות=== | ||
בעקבות ההגירה השלילית משכונת [[קראון הייטס]] ופעולותיו של הרבי למניעת הבריחה, הוקם ועד בשם 'חברה מחזיקי השכונה' לרכישת בתים וביסוס השכונה, והוא הועמד בראש הועד לצד העסקנים ר' [[מענדל שמטוב]], ר' [[נחום פינסון]], ומייסדי הועד הרב [[חייקל חאנין]] והרב [[צבי שטיינמיץ]]. בנוסף, בחברת הבת שהקים לצורך רכישת | בעקבות ההגירה השלילית משכונת [[קראון הייטס]] ופעולותיו של הרבי למניעת הבריחה, הוקם ועד בשם '[[חברה מחזיקי השכונה]]' לרכישת בתים וביסוס השכונה, והוא הועמד בראש הועד לצד העסקנים ר' [[מענדל שמטוב]], ר' [[נחום פינסון]], ומייסדי הועד הרב [[חייקל חאנין]] והרב [[צבי מאיר שטיינמץ|צבי שטיינמיץ]]. בנוסף, בחברת הבת שהקים לצורך רכישת בנייני המגורים בפינות הרחובות, פעלו תחתיו העסקנים ר' [[זלמן יהודה דייטש]], ר' [[שמשון סטאק]], ור' [[יצחק גורביץ]]. לצורך רכישת הבניינים ופעילות הועד, הורה הרבי שכל אחד מתושבי השכונה יראה לעצמו זכות וחובה להפקיד סכומי כסף גדולים בידי הועד, מתוך מטרה שברבות השנים יוחזר כסף זה בתוספת הרווחים שיצטברו ממכירת הבתים. רבים מתושבי שכונת [[קראון הייטס]] לקחו לצורך כך הלוואות גדולות ואף נכנסו לחובות לצורך זה, והפקידו את הכספים בידי הועד. אך אף שהועד רשם הצלחה רבה בפינוי דירות המגורים ורכש כארבעים בנינים, רובו של הכסף לא הוחזר, ובשנת [[תשמ"ו]] תושבים ממורמרים פנו אל חברי [[בית דין צדק קראון הייטס]] ותבעו אותו לדין תורה. בהמשך הוטל עליו נידוי ע"י [[בית דין צדק קראון הייטס|בי"ד צדק קראון הייטס]]{{הערה|1=[[:קובץ:חרם על פישר.jpg|צילום המכתב.]]}} והוא פוטר מראשות הועד. | ||
בעת הבחירות לרבנות קראון הייטס הכריז שאם יבחרו לרב את המועמד שלו ייתן הוא כסף ויחזיק את מוסד הרבנות על חשבונו ואם לאו לא יתן. כמו כן היה הוא בין אלו שפעלו להפריע בקיום הבחירות לרבנים. ב[[התוועדות]] שבת פרשת [[מטות]] [[מסעי]] [[תשמ"ו]] התייחס הרבי לפעולותיו הללו ואמר שכפיית דעתו זו על הציבור באמצעות כסף היא שוחד הכי גדול וחמור כשהרבי קובע שכספים אלו{{הערה|שניתנים לטובת הציבור כביכול בתנאי שיעשו כרצונו של נותן הכסף}} אינם אפילו מ[[קליפת נוגה]] ובוודאי שאינם מצד הקדושה, ובמילא, אסור להשתמש בכספים אלו עבור עניני קדושה!{{הערה|1=[[:קובץ:השמטה מטו''מ תשמ''ו.pdf|צילום השיחה]]. (הושמט ב[[התוועדויות (ספר)|התוועדויות]]).}}. כמו כן דיבר הרבי אודות הפעולות לביטול ודחיית הבחירות ואמר שלא שיער שיצטרך להתערב בעניין הבחירות היות ואין זה מעניינו אך הפעולות הללו לא הותירו לו ברירה והוא הוצרך להתערב ולפנות מכל ענייניו ולהניחם הצידה ולדאוג לקיום הבחירות כתקנם ועל פי ה[[שלחן ערוך]]. | בעת הבחירות לרבנות קראון הייטס הכריז שאם יבחרו לרב את המועמד שלו ייתן הוא כסף ויחזיק את מוסד הרבנות על חשבונו ואם לאו לא יתן. כמו כן היה הוא בין אלו שפעלו להפריע בקיום הבחירות לרבנים{{הבהרה}}. ב[[התוועדות]] שבת פרשת [[מטות]] [[מסעי]] [[תשמ"ו]] התייחס הרבי לפעולותיו הללו ואמר שכפיית דעתו זו על הציבור באמצעות כסף היא שוחד הכי גדול וחמור כשהרבי קובע שכספים אלו{{הערה|שניתנים לטובת הציבור כביכול בתנאי שיעשו כרצונו של נותן הכסף}} אינם אפילו מ[[קליפת נוגה]] ובוודאי שאינם מצד הקדושה, ובמילא, אסור להשתמש בכספים אלו עבור עניני קדושה!{{הערה|1=[[:קובץ:השמטה מטו''מ תשמ''ו.pdf|צילום השיחה]]. (הושמט ב[[התוועדויות (ספר)|התוועדויות]]).}}. כמו כן דיבר הרבי אודות הפעולות לביטול ודחיית הבחירות ואמר שלא שיער שיצטרך להתערב בעניין הבחירות היות ואין זה מעניינו אך הפעולות הללו לא הותירו לו ברירה והוא הוצרך להתערב ולפנות מכל ענייניו ולהניחם הצידה ולדאוג לקיום הבחירות כתקנם ועל פי ה[[שלחן ערוך]]. | ||
במהלך פרשייה זו, בחורף תשמ"ז, הוא ביזה את [[בית דין צדק קראון הייטס|בי"ד צדק קראון הייטס]]. בעקבות כך, [[ועד הקהל קראון הייטס]] קרא לתושבי קראון הייטס לאסיפה פומבית ודחופה נגדו ב-770. לאור בקשתו מהגבאים שלא לאפשר את קיום האסיפה ב-770 ניסו הגבאים למנוע זאת באמצעות סגירת בית הכנסת ללא הצלחה. הרבי מחה בחריפות על הנסיון למנוע את האסיפה כשבקשר לכך כותב לאחד הגבאים: {{ציטוטון|שגבאים יסגרו הבית הכנסת בפני רובם ככולם דהמתפללים בו – לפי ידיעותי רק במוסקבא '''וחברותיה''' – הגבאים עושים זה}}{{הערה|ליקוט מענות קודש תשמ"ז מענה צ}} ובסיום התוועדות פורים תשמ"ז שהתקיימה באותה תקופה התעלם הרבי בצורה בולטת מגבאי זה כשניגש ב[[חלוקת דולרים]] שבסיום ההתוועדות. אחר כך הרבי הסביר זאת במענה לאותו גבאי: {{ציטוטון|חלוקת הדולרים היא כפשוט בעין יפה כלפי המקבל שי', ואין ביכלתי לתתנם להמקבל ע"י אחד שיצא עליו הקול (ויותר מג' בני ישראל) שהיה בראש אלה שלא הניחו להיכנס לבית הכנסת בו חילקתי הדולרים (אלא שזכו ולא עלתה בידם)}}{{הערה|מהעתקת המזכיר.}}. | במהלך פרשייה זו, בחורף [[תשמ"ז]], הוא ביזה את [[בית דין צדק קראון הייטס|בי"ד צדק קראון הייטס]]. בעקבות כך, [[ועד הקהל קראון הייטס]] קרא לתושבי קראון הייטס לאסיפה פומבית ודחופה נגדו ב-[[770]]. לאור בקשתו מהגבאים שלא לאפשר את קיום האסיפה ב-770 ניסו הגבאים למנוע זאת באמצעות סגירת בית הכנסת ללא הצלחה. הרבי מחה בחריפות על הנסיון למנוע את האסיפה כשבקשר לכך כותב לאחד הגבאים: {{ציטוטון|שגבאים יסגרו הבית הכנסת בפני רובם ככולם דהמתפללים בו – לפי ידיעותי רק במוסקבא '''וחברותיה''' – הגבאים עושים זה}}{{הערה|[[ליקוט מענות קודש]] [[תשמ"ז]] מענה צ}} ובסיום התוועדות [[פורים]] [[תשמ"ז]] שהתקיימה באותה תקופה התעלם הרבי בצורה בולטת מגבאי זה כשניגש ב[[חלוקת דולרים]] שבסיום ההתוועדות. אחר כך הרבי הסביר זאת במענה לאותו גבאי: {{ציטוטון|חלוקת הדולרים היא כפשוט בעין יפה כלפי המקבל שי', ואין ביכלתי לתתנם להמקבל ע"י אחד שיצא עליו הקול (ויותר מג' בני ישראל) שהיה בראש אלה שלא הניחו להיכנס לבית הכנסת בו חילקתי הדולרים (אלא שזכו ולא עלתה בידם)}}{{הערה|מהעתקת המזכיר.}}. | ||
הדברים השתלשלו כך שהוא נאלץ לעזוב את גבולות [[ארצות הברית]] ולקבוע את מגוריו ב[[ירושלים]]{{הבהרה|סיבה=מי? הגבאי או דוד פישר?}}. טרם עזיבתו את [[קראון הייטס]] ביקשה רעייתו מהרבי על יד ה[[מקווה]] שהדבר לא יזיק לילדיהם והרבי אמר שאין להם כל שייכות לכך{{הערה|מפי השמועה}}. | הדברים השתלשלו כך שהוא נאלץ לעזוב את גבולות [[ארצות הברית]] ולקבוע את מגוריו ב[[ירושלים]]{{הבהרה|סיבה=מי? הגבאי או דוד פישר?}}. טרם עזיבתו את [[קראון הייטס]] ביקשה רעייתו מהרבי על יד ה[[מקווה]] שהדבר לא יזיק לילדיהם והרבי אמר שאין להם כל שייכות לכך{{הערה|מפי השמועה}}. | ||
שורה 30: | שורה 31: | ||
לאחר ביטול החרם מצד הרב אזדבא, חזר להתיישב ב[[קראון הייטס]], וייסד בית כנסת בו משמש כרב. | לאחר ביטול החרם מצד הרב אזדבא, חזר להתיישב ב[[קראון הייטס]], וייסד בית כנסת בו משמש כרב. | ||
כיום מכהן כחבר הנהלת [[תומכי תמימים לוד]] מממן את חלוקת הכובעים וחליפות של חלק מישיבות חב"ד בארה"ק, תחת קרן חסדי שמשון{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=5616 תדהמה: ישיבות חב"ד נמכרו בעד נזיד עדשים] {{אינפו}}}}, תורם לשלוחים רבים ל[[שבועון כפר חב"ד]], | כיום מכהן כחבר הנהלת [[תומכי תמימים לוד]] מממן את חלוקת הכובעים וחליפות של חלק מישיבות חב"ד בארה"ק, תחת 'קרן חסדי שמשון'{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=5616 תדהמה: ישיבות חב"ד נמכרו בעד נזיד עדשים] {{אינפו}}}}, תורם לשלוחים רבים ל[[שבועון כפר חב"ד]], [[jem]], [[וועד הנחות בלה"ק]] ול[[הוצאת ספרים קה"ת]]. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== |
גרסה אחרונה מ־21:51, 3 באוגוסט 2024
![](/images/9/94/%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A4.jpg)
![](/images/thumb/d/db/%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A4%D7%99%D7%A9%D7%A8_%D7%90%D7%A6%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.png/250px-%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A4%D7%99%D7%A9%D7%A8_%D7%90%D7%A6%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.png)
ר' שמואל חיים דוד הלוי פישר (יליד שנת תש"ח, 1947) הינו רב בית כנסת בשכונת קראון הייטס ואיש עסקים חב"די.
בעבר היה מראשי העסקנים לביסוס והרחבת שכונת קראון הייטס ופוטר מתפקידו בשל אי-סדר בכספים שהיו תחת ידיו.
תולדות חיים
נולד בט"ו תשרי תש"ח לאביו ר' שמשון הלוי פישר[1] ולאמו מרת חיה שרה[2] - בצ'כיה, ונקרא על שם זקנו מצד אביו ר' חיים דוד פישר ועל שם זקנו מצד אמו ר' שמואל חיים מילר.
למד בישיבת עץ חיים, תומכי תמימים לוד ובהמשך בישיבת תומכי תמימים המרכזית 770, היה חבר בועד הנחות התמימים, ורשם באופן סדיר רבים מהשיחות והמאמרים שנאמרו על ידי הרבי באותן שנים, כשחלקם שוחזרו מתוך כתביו בלבד בהיעדר 'הנחות' אחרות.
בשנת תשכ"ט התחתן עם מרת גיטל בת ר' אברהם מאיר זרחי[3], התיישב בקראון הייטס, שלח ידו בעסקים וראה ברכה במעשה ידיו.
בשנת תשל"א היה יחד עם ר' שלום דובער חייקין נציגם של ישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד לבחינת תלמידים מעוניינים להתקבל ללמוד בישיבה.
עסקנות
בעקבות ההגירה השלילית משכונת קראון הייטס ופעולותיו של הרבי למניעת הבריחה, הוקם ועד בשם 'חברה מחזיקי השכונה' לרכישת בתים וביסוס השכונה, והוא הועמד בראש הועד לצד העסקנים ר' מענדל שמטוב, ר' נחום פינסון, ומייסדי הועד הרב חייקל חאנין והרב צבי שטיינמיץ. בנוסף, בחברת הבת שהקים לצורך רכישת בנייני המגורים בפינות הרחובות, פעלו תחתיו העסקנים ר' זלמן יהודה דייטש, ר' שמשון סטאק, ור' יצחק גורביץ. לצורך רכישת הבניינים ופעילות הועד, הורה הרבי שכל אחד מתושבי השכונה יראה לעצמו זכות וחובה להפקיד סכומי כסף גדולים בידי הועד, מתוך מטרה שברבות השנים יוחזר כסף זה בתוספת הרווחים שיצטברו ממכירת הבתים. רבים מתושבי שכונת קראון הייטס לקחו לצורך כך הלוואות גדולות ואף נכנסו לחובות לצורך זה, והפקידו את הכספים בידי הועד. אך אף שהועד רשם הצלחה רבה בפינוי דירות המגורים ורכש כארבעים בנינים, רובו של הכסף לא הוחזר, ובשנת תשמ"ו תושבים ממורמרים פנו אל חברי בית דין צדק קראון הייטס ותבעו אותו לדין תורה. בהמשך הוטל עליו נידוי ע"י בי"ד צדק קראון הייטס[4] והוא פוטר מראשות הועד.
בעת הבחירות לרבנות קראון הייטס הכריז שאם יבחרו לרב את המועמד שלו ייתן הוא כסף ויחזיק את מוסד הרבנות על חשבונו ואם לאו לא יתן. כמו כן היה הוא בין אלו שפעלו להפריע בקיום הבחירות לרבנים[דרושה הבהרה]. בהתוועדות שבת פרשת מטות מסעי תשמ"ו התייחס הרבי לפעולותיו הללו ואמר שכפיית דעתו זו על הציבור באמצעות כסף היא שוחד הכי גדול וחמור כשהרבי קובע שכספים אלו[5] אינם אפילו מקליפת נוגה ובוודאי שאינם מצד הקדושה, ובמילא, אסור להשתמש בכספים אלו עבור עניני קדושה![6]. כמו כן דיבר הרבי אודות הפעולות לביטול ודחיית הבחירות ואמר שלא שיער שיצטרך להתערב בעניין הבחירות היות ואין זה מעניינו אך הפעולות הללו לא הותירו לו ברירה והוא הוצרך להתערב ולפנות מכל ענייניו ולהניחם הצידה ולדאוג לקיום הבחירות כתקנם ועל פי השלחן ערוך.
במהלך פרשייה זו, בחורף תשמ"ז, הוא ביזה את בי"ד צדק קראון הייטס. בעקבות כך, ועד הקהל קראון הייטס קרא לתושבי קראון הייטס לאסיפה פומבית ודחופה נגדו ב-770. לאור בקשתו מהגבאים שלא לאפשר את קיום האסיפה ב-770 ניסו הגבאים למנוע זאת באמצעות סגירת בית הכנסת ללא הצלחה. הרבי מחה בחריפות על הנסיון למנוע את האסיפה כשבקשר לכך כותב לאחד הגבאים: "שגבאים יסגרו הבית הכנסת בפני רובם ככולם דהמתפללים בו – לפי ידיעותי רק במוסקבא וחברותיה – הגבאים עושים זה"[7] ובסיום התוועדות פורים תשמ"ז שהתקיימה באותה תקופה התעלם הרבי בצורה בולטת מגבאי זה כשניגש בחלוקת דולרים שבסיום ההתוועדות. אחר כך הרבי הסביר זאת במענה לאותו גבאי: "חלוקת הדולרים היא כפשוט בעין יפה כלפי המקבל שי', ואין ביכלתי לתתנם להמקבל ע"י אחד שיצא עליו הקול (ויותר מג' בני ישראל) שהיה בראש אלה שלא הניחו להיכנס לבית הכנסת בו חילקתי הדולרים (אלא שזכו ולא עלתה בידם)"[8].
הדברים השתלשלו כך שהוא נאלץ לעזוב את גבולות ארצות הברית ולקבוע את מגוריו בירושלים[דרושה הבהרה]. טרם עזיבתו את קראון הייטס ביקשה רעייתו מהרבי על יד המקווה שהדבר לא יזיק לילדיהם והרבי אמר שאין להם כל שייכות לכך[9].
בי"ט אדר ראשון תשנ"ב עבר אחיו בחלוקת הדולרים וביקש עבורו ברכה בקשר למשפט אליו הועמד שהכל יסתיים, והרבי הגיב: "שהכל יסתיים כפי פסק דין הרבנים. שיהיה ברכה והצלחה"[10].
החזרה לקראון הייטס
בשנת תשס"ה בעקבות מערכת לחצים מאסיבית, הגיע להסכם עם ועד הקהל[11] במסגרתו הסיר הרב אברהם אזדבא מצדו את החרם של הבית דין. אך רבים טוענים כי לסיכומים אלו אין כל תוקף, היות והכספים בפועל לא הושבו לבעליהם, מלבד מעטים שהוחזר להם סכומים מזעריים, ומי שביטל את החרם היה רב בודד מתוך הרכב בית הדין, ועל-פי החלטת הבי"ד כדי לבטל החלטה של הבי"ד צריך שכל הרכב בי"ד יבטל את ההחלטה[12].
לאחר ביטול החרם מצד הרב אזדבא, חזר להתיישב בקראון הייטס, וייסד בית כנסת בו משמש כרב.
כיום מכהן כחבר הנהלת תומכי תמימים לוד מממן את חלוקת הכובעים וחליפות של חלק מישיבות חב"ד בארה"ק, תחת 'קרן חסדי שמשון'[13], תורם לשלוחים רבים לשבועון כפר חב"ד, jem, וועד הנחות בלה"ק ולהוצאת ספרים קה"ת.
משפחתו
בניו:
- בנו, ר' שמשון פישר ואשתו מרת טובה, בני ברק
- בנו, ר' שלמה פישר
- בנו, הרב אברהם מאיר פישר - שליח הרבי ורב העיר טילאטי, רוסיה
- בנו, ר' מנחם מענדל פישר, מיאמי.
- בנו, ר' שניאור זלמן פישר
- בנו, ר' צבי הירש פישר
- בנו, ר' ישראל פישר - אשתו מרת רות, בת הרב שמואל רבינוביץ' רב הכותל והמקומות הקדושים, ירושלים.
- בנו, ר' עמרם פישר, ירושלים.
בנותיו:
- בתו, מרת נחמה דינה, אשת ר' מנחם מענדל בריקמן - שליחי הרבי בשכונת ארנונה בירושלים.
- בתו, מרת ברכה, אשת ר' מנחם וולף.
- בתו, מרת שולמית
- בתו, מרת חיה שרה אשת ר' יונתן זאב רוזנבאום
- בתו, מרת בתיה יענטא, אשת הרב שניאור זלמן דייטש - שליח הרבי במינסק, רוסיה הלבנה
- בתו, מרת רבקה, אשת ר' חיים מאיר זלמנוב.
- בתו, מרת רחל דאבע רייזע, אשת ר' שרגא פייביש מרוזוב.
- בתו, מרת דבורה לאה, אשת ר' שלמה דוד כ"ץ.
- בתו, מרת חנה, אשת ר' יוסף יצחק צוויבל.
הערות שוליים
- ↑ נפטר בכ"ה סיון תשכ"ט
- ↑ נפטרה בי' אדר תשנ"א
- ↑ נפטר בה' תשרי תשל"ה.
- ↑ צילום המכתב.
- ↑ שניתנים לטובת הציבור כביכול בתנאי שיעשו כרצונו של נותן הכסף
- ↑ צילום השיחה. (הושמט בהתוועדויות).
- ↑ ליקוט מענות קודש תשמ"ז מענה צ
- ↑ מהעתקת המזכיר.
- ↑ מפי השמועה
- ↑ במקור באידיש: "ס'זאל זיך אלץ אויסלאזן זיך ווי דער פסק דין פון רבנים. זאל זיין ברכה והצלחה" (ע"פ דברי משיח תשנ"ב ח"ג).
- ↑ ועד הקהל בקראון הייטס הגיע להסכם עם הרב דוד פישר - באתר
כ"ד סיון תשס"ה.
- ↑ צילום ההחלטה.
- ↑ תדהמה: ישיבות חב"ד נמכרו בעד נזיד עדשים