ישראל הגר
רבי ישראל הגר (יליד שנת תש"ה) הוא אדמו"ר חסידי המכהן כאדמו"ר חצר ויז'ניץ לצד אחיו הרב מנחם מענדל הגר. האדמו"ר נחשב לאוהד חב"ד המעודד את חסידיו להגות בתורתו של הרבי, והוא עצמו חש קשר נפשי לרבי, דבר המתבטא באופן הנהגת החצר שלו, ובדבריו של הרבי אותם הוא משלב ב"טישים" שעורך.
![](/images/thumb/b/b9/%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%94%D7%92%D7%A8.jpg/300px-%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%94%D7%92%D7%A8.jpg)
תולדות חיים
נולד בה' אייר ה'תש"ה לאדמו"ר רבי משה יהושע הגר מויז'ניץ. הוא חתן רבי משולם זוסיא טברסקי מצ'רנוביל.
היחידות בשנת תשמ"ד
בכ"ב טבת תשד"מ (אחרי שהורחק מחצר אביו) היה אצל הרבי ביחידות מיוחדת אודתה נוהג להזכיר מפעם לפעם. האדמו"ר הגיע בשעה 8:00 בערב (לערך) ונכנס ליחידות בלווית גיסו הרב טברסקי (בן האדמו"ר מטשרנוביל) ושני אברכים נוספים. גם חברי המזכירות נכנסו ליחידות. לאחר כחצי שעה יצאו חלק מהנוכחים ולאחר חצי שעה נוספת הסתיימה היחידות. [1].
היחידות לא הוקלטה וזה תוכן מחציתה הראשון על פי [2]: בתחילת השיחה ביקש הרבי לשמוע דברי תורה מארץ הקודש. בהמשך, עוררם הרבי אודות הדפסת כתבי החסידות של בית וויז'ניץ ואמר כי קיבל סידור שהם הוציאו לאור ובו אי-אלו הוספות וצריך היה להדפיס הרבה יותר. הרבי גם סיפר כי הרבי הרש"ב מנע מבנו, הריי"ץ להדפיס את הכתבים שלו ושל אביו, הרבי המהר"ש, למרות שידע את גודל הרצון והתשוקה לכך. אך הרבי הריי"ץ עסק בהדפסת והפצת חסידות בשופי (אמנם רק עם בואו לארצות הברית). גם בשואה - רחמנא ליצלן - הוכח כי אלו שלא הסכימו להדפסת דבריהם ונספו - השם יקום דמם - הרי כתביהם אבדו ואילו מי שמסר את כתביו לדפוס הרי הם קיימים עד היום הזה.
בקשר למנהגים שנדפסו בסידור הנ"ל העיר הרבי כי יש צורך להדפיס את כולם, שכן כתוצאה מכך שהחסידים פזורים במקומות שונים נוצר מצב שכאשר נער נעשה "בר מצוה", אינו יודע כיצד לנהוג בפועל, וגם אביו אינו יודע להורותו... הרי צריך להיות "מנהג אבותיכם בידיכם"...
בהמשך הדברים דובר אודות שולחן ערוך אדמו"ר הזקן. מישהו מהנוכחים הזכיר שיש מסורת כי אדמו"ר הזקן חיבר את המהדורא בתרא לפני ה[מהדורא קמא]] ועל העיר הרבי שאין מקום לומר זאת בהתאם למסופר ב"הקדמת בני הגאון המחבר" כי תחילת חיבור השולחן ערוך היתה בשבת אדמו"ר הזקן אצל המגיד ממעזריטש וגם, הוסיף הרבי, ע"ד הרגיל כותבים קודם "מהדורא קמא" ולאחר מכן "מהדורא בתרא"... הרבי אמר גם שבהשגחה פרטית נותרו רק ארבעה סימנים מתוך ה"מהדורה בתרא" ותחילתם "יהודה (בן תימא)...", בשם הוי' - ויש בכך רמז כי תחילת בריאת העולם הייתה בשם אלוקים ("בראשית ברא אלוקים"), אך יש לשאוף להגיע לשם הוי'.
בקשר לתוכן היחידות סיפר האדמו"ר לימים כי הרבי דיבר איתו בעניינים הנוגעים לכלל ישראל[3]. על פי עדות הרב משה דוד טובק שהשתתף ביחידות דיבר איתו הרבי גם על חוק "מיהו יהודי"[4]. בין היתר הבטיח לו הרבי שעוד יחזור לגדלותו[5].
פגישות נוספות עם הרבי
בנוסף הגיע פעמים נוספות אל הרבי, בחלוקת דולרים (הן בכזו שהתקיימה בהול על פתח גן עדן התחתון והן בכזו שהתקיימה בזאל הגדול לאחר תפילה) ובימי השבעה על הרבנית. בסך הכל היה אצל הרבי ארבעה פעמים[4].
בתחילת חלוקת הדולרים שאחרי תפילת ערבית בא' תמוז תש"נ ניגש אל הרבי וביקש בלחש דבר מה במשך רגעים ארוכים. תשובתו של הרבי הייתה: "בשורות טובות, בטוב הנראה והנגלה, זאל ער זיין געזונט [=שהוא יהי' בריא]", נתן לו עוד דולר והוסיף: "בשורות טובות כפלים לתושיה"[6].
ר' ישראל אומר, כי על ידי לימוד בספר התניא, מקבלים הבנה ברורה ומעמיקה יותר בכל ספרי החסידות ואכן ידיו רב לו בחסידות חב"ד ואף בתורתו של הרבי.
בשנת תשנ"ח סיפר ר' ישראל ב'טיש' סיפור מופת מיוחד על הרבי, שפורסם לאחר מכן בספר רבות מופתי. כמו כן, לפני כל יומא דפגרא של חסידות חב"ד, מדבר על המאורע הספציפי ועל חב"ד בכלל.
בשנת תשס"ט בג' תמוז, בהתוועדות המרכזית הנערכת בשיכון ויז'ניץ מדי ליל שבת, בהשתתפות אלפי חסידים, פתח בניגון צמאה לך נפשי, ולאחר-מכן אמר:"מפעלו האדיר של הרבי - למען כלל ישראל בכל מקום שהם, הלא הוא מפעל השלוחים, כאשר רבבות יהודים, סוחרים וכדו', המגיעים לכל מיני מדינות נידחות בעולם, מוצאים בבתי חב"ד מקום להתפלל בו, ללמוד, ולטעום דבר בכשרות מהודרת. ולא רק במדינות הנידחות, אלא גם במדינות גדולות כמו בארצות הברית, מקרבים השליחים המוני יהודים שמסתובבים ומחפשים טעם לחייהם, ועל ידי הפעילות הגדולה הם שבים אט אט אל כור מחצבתם.
זאת בנוסף לרוממות קדושתו של הרבי, וכמסופר שעוד בהיותו אברך צעיר, שהה במדינות אירופה, והרה"ק רבי אהרן מבעלזא עבר במדינה זו. יהודי המקום מיהרו לבוא לתת שלום. הרה"ק מבעלזא ישב כשראשו מוטה למטה, כדרכו בקודש, והושיט ידו לבאים. כשהגיע הרבי מליובאוויטש, הגביה הרה"ק מבעלזא את ראשו, הביט בו, והתבטא: אלו ידיים טהורות וקדושות."
בסיום שיחתו, הורה הרב לחבר המשוררים של ויז'ניץ לזמר את הניגון ד' בבות לאדמו"ר הזקן[7].
בחודש כסלו תש"ע השתתף במפגש עם הרב יואל כהן, בהם לובנו ארוכות נושאים נרחבים בתורת החסידות על פי משנת חסידות חב"ד, כמו החדרת אמונה פשוטה בכל יהודי ומעלת לימוד ספרי החסידות. במפגשים השתתפו גם ראש ישיבת ויזניץ הגאון רבי מנחם ארנסטר, והמשפיעים הרב אברהם מנדל ווכטר והרב אהרן שפירא.
לאחר פטירתו של אביו בכ' אדר תשע"ב, רוב החסידים תמכו בהתמנותו כממלא מקום אביו בכס האדמו"רות. הוא אסר על השתמשות בתואר "כבוד קדושת" לגביו.
לקריאה נוספת
קישורים חיצונים
- ביקור ר' יואל אצל ר' ישראל באתר col
- ניגון חב"ד ב'טיש' בויז'ניץ
- הרב סיפר לחסידי ויז'ניץ על "כוחו האדיר של הרבי"
- בביקור המשלחת החב"דית: הרבי מויזניץ' חשף פרטים מה'יחידות'
הקודם: האדמו"ר רבי משה יהושע הגר מויז'ניץ |
אדמו"רי ויז'ניץ מו' אייר תש"ה |
הבא: - |
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |
הערות שוליים
- ↑ עפ"י יומן 'בית חיינו' שיצא לאור בשעתו ע"י תלמידי קבוצה תשד"מ
- ↑ הפרטים דלקמן נדפסו בספר רישומה של שנה שראה אור קרוב לשעת התרחשות הדברים (בתשמ"ה) עם ההבהרה שזהו "ללא כל אחריות לגבי דיוק הדברים, כמובן, וגם, מטבע הדברים, לא יכולנו לשמור על סדר קדימת ואיחור הדברים", וכן תוך ציון ש"חלק מהנ"ל נמסר ע"י המזכיר הריל"ג שי' במסיבת מלוה-מלכה מיוחדת של צאצאי אדמו"ר הזקן שהתקיימה במוצש"ק פ' וארא"
- ↑ הודפס בחוברת "פונעם רבינס הויף" של חסידות ויז'ניץ פרשת קורח תשפ"א
- ↑ 4.0 4.1 הרב משה דוד טובק, בראיון לקו "מערכת ויז'ניץ" במספר 0723709000, יום א' פרשת חוקת תשפ"א
- ↑ מפי השמועה
- ↑ על פי סרט הוידאו ויומן אחד התמימים ששהה אז ב770
- ↑ רבי ישראל מדבר על הרבי מליובאוויטש חב"ד און ליין