זקן: הבדלים בין גרסאות בדף
שורה 22: | שורה 22: | ||
==התייחסות הרבי== | ==התייחסות הרבי== | ||
[[הרבי]] מביא{{הערה|ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן}} שע"פ [[תורת הקבלה]] ישנו עניין גדול מאוד - [[י"ג תיקוני דיקנא]], וממשיכים מי"ג מדות הרחמים. ה[[צמח צדק]] כתב שי"ג מדות התיבות של "והוא רחום", הם במקביל לי"ג מדות הרחמים. כאשר שאלו{{הערה|ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן}} את הרבי באם | [[הרבי]] מביא{{הערה|ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן}} שע"פ [[תורת הקבלה]] ישנו עניין גדול מאוד - [[י"ג תיקוני דיקנא]], וממשיכים מי"ג מדות הרחמים. ה[[צמח צדק]] כתב שי"ג מדות התיבות של "והוא רחום", הם במקביל לי"ג מדות הרחמים. כאשר שאלו{{הערה|ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן}} את הרבי באם לצורך עסקים{{הערה|"ביזנעס"}} מותר, הרבי השיב שא"כ, אין לדבר סוף... | ||
במענה של הרבי לשאלה מדוע ישנם כאלו הנוהגים לגלח את הזקן, השיב הרבי שאלו שסוברים כדעת הראשונים, או שסוברים הם שאינם צריכים להמשכת היגמה"ר. הרבי הוסיף שאנו אבל יודעים כי כדי "להביא" ל"ה' א-ל רחום וחנון כו'" – עלינו לגדל זקן. | במענה של הרבי לשאלה מדוע ישנם כאלו הנוהגים לגלח את הזקן, השיב הרבי שאלו שסוברים כדעת הראשונים, או שסוברים הם שאינם צריכים להמשכת היגמה"ר. הרבי הוסיף שאנו אבל יודעים כי כדי "להביא" ל"ה' א-ל רחום וחנון כו'" – עלינו לגדל זקן. |
גרסה מ־18:12, 29 בנובמבר 2020
הזקן הוא שם כולל לשערות הגדלות בחלקה התחתון של גולגולת הראש. לזקן ישנה משמעות פנימית עמוקה מאוד, ולכן ישנו איסור הלכתי לגזוז אותו. במקומות מסויימים בחז"ל המילה זקן מתייחסת למה שהיום קוראים סנטר, דהיינו לחלק בגוף שעליו גדלות שערות הזקן, אף אם בפועל הם אינם גדלות.
חלקיו
בהלכה מחולק הזקן לחמש אזורים שונים, והזוהר מונה שלוש עשרה חלקים, להם הוא קורא בשם "י"ג תיקוני דיקנא": הפאות, לחי העליון ולחי התחתון. הסנטר, מעליו ומתחתיו. החלק העולה מהחזה, השפם ושני המקומות התפוחים בלחיים (שבהם לא גודל שער). ידוע, כי בזקנו של הבעש"ט היו ניכרים י"ג התיקונים הללו[1].
קדושתו
הזקן מכונה בספרי הקבלה "י"ג תיקוני דיקנא", מספר זה של י"ג הוא כנגד המשכת י"ג מידות הרחמים, אשר נשפעות לעולמות על ידי הזקן.
לכמה אנשים שעורר הרבי לגדל זקן, אמר הרבי כי זהו המקור לכל הברכות וההשפעות מלמעלה באופן של רחמים[דרוש מקור].
האיסור
נאמר בתורה "לא תשחית פאת זקנך", באיסור זה נכללים כל חמשת חלקי הזקן[2], למעט הפאות - שאותם צריך לקצוץ (תלוי במנהגים שונים, אך כך הוא מנהג חב"ד) בכדי שלא יתערבו בזקן, כיון שהם שתי קדושות שונות. ולמעט השפם, שכתב האריז"ל שצריך בדוקא לקצוץ את כל חלקי השפם המעכבים את האכילה.
כיון שבפסוק נאמר רק איסור השחתה, פוסקים רבים מצאו פתח להיתר - שזהו רק בהשחתה על ידי תער שמשחית לגמרי את השער, אך באם עושים זאת באופנים שונים כגון במספריים, אזי מותר לקצוץ. אך הצמח צדק פוסק[3] מוכיח שבגילוח הזקן יש משום האיסור לא ילבש ולכן אסור לקצוץ את הזקן אפילו במספריים.
הרב משה ניסן ווינר הוציא בעידודו של הרבי ספר עב כרס על הנושא בו הוא מלקט את כל דברי הראשונים והאחרונים, משנה, גמרא, מדרש וזהר. לספר זה הוא קיבל הסכמות מרוב גדולי התורה של דורנו, למעט הרב משה פיינשטיין שסירב, באומרו כי כיון שהרמב"ם לא כתב במפורש שהדבר אסור, אי אפשר "לדחוף" אותו בדבריו.
סידור הזקן
גם בנוגע לסידור הזקן באמצעות סירוק או קיפול, התבטאו רבותינו נשיאינו שאין להם נחת רוח מכך[4].
בנוגע לסירוק, כתב הרבי[5], שההנהגה שלא לסדר את הזקן עם מסרק, ושלא לגעת כלל בזקן, היא הנהגה של יחידי סגולה, ומותר לסרק את הזקן.
התייחסות הרבי
הרבי מביא[6] שע"פ תורת הקבלה ישנו עניין גדול מאוד - י"ג תיקוני דיקנא, וממשיכים מי"ג מדות הרחמים. הצמח צדק כתב שי"ג מדות התיבות של "והוא רחום", הם במקביל לי"ג מדות הרחמים. כאשר שאלו[7] את הרבי באם לצורך עסקים[8] מותר, הרבי השיב שא"כ, אין לדבר סוף...
במענה של הרבי לשאלה מדוע ישנם כאלו הנוהגים לגלח את הזקן, השיב הרבי שאלו שסוברים כדעת הראשונים, או שסוברים הם שאינם צריכים להמשכת היגמה"ר. הרבי הוסיף שאנו אבל יודעים כי כדי "להביא" ל"ה' א-ל רחום וחנון כו'" – עלינו לגדל זקן.
ראו גם
לקריאה נוספת
- המעלה והחיוב בגידול הזקן - לקט מדברי רבותינו נשיאנו על המעלה הגדולה בגידול זקן, ניצוצות של קדושה, תשס"ד.
- והדרת פנים זקן - ספר המלקט את חשיבות גידול הזקן.
קישורים חיצוניים
- הרב משה ניסן ווינר: 'הדרת פנים זקן' חלק א' • חלק ב'
היברו-בוקס
הערות שוליים
- ↑ ראה בדף "הבעל שם טוב" תחת הכותרת "תמונתו"
- ↑ על פי הלכה, אדם הגוזז את כל שערות הזקן עובר על חמישה איסורים שונים.
- ↑ שו"ת הצמח צדק - יורה דעה סימן צ"ג.
- ↑ שיחת אדמו"ר הרש"ב בשמחת תורה תרס"ז. נדפס ב'לשמע אוזן' מדור אדמו"ר הרש"ב אות ע'.
- ↑ אגרות קודש חלק כ' עמוד קפב.
- ↑ ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן
- ↑ ראה קונטרס בין כסה לעשור, בעניין הזקן
- ↑ "ביזנעס"
אדם | ||||
---|---|---|---|---|
תארים | אדם · איש · גבר · אנוש | |||
אברים (בגוף) | מוח · פנים · עין · אף · אוזן · פה · שיניים · שערות · זקן · מתנים · עורף · בשר · גידים · עצמות · עור · לב · כבד · רגל · ציפורניים | |||
חושים | ראייה · שמיעה · ריח · טעם · מישוש | |||
חלקי הנשמה | נפש · רוח · נשמה · חיה · יחידה · ראו גם: עצם הנשמה | |||
הנפשות | יצר הטוב · יצר הרע · נפש האלוקית · נפש הבהמית · נפש השכלית | |||
פרטים נוספים | אדם העליון · פני אדם · ירידת הנשמה לגוף · לא אדם · עולם קטן | |||
סוגי נפשות | זרע אדם · זרע בהמה |