בית הכנסת צמח צדק (ירושלים): הבדלים בין גרסאות בדף
(9 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:בית הכנסת צמח צדק בירושלים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מבנה בית הכנסת]] | [[קובץ:בית הכנסת צמח צדק בירושלים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מבנה בית הכנסת]] | ||
'''בית הכנסת צמח צדק''' הוא בית הכנסת [[חסידות חב"ד|חב"ד]] ברובע היהודי בעיר העתיקה ב[[ירושלים]]. | '''בית הכנסת צמח צדק''' הוא בית הכנסת [[חסידות חב"ד|חב"ד]] שנוסד בחודש [[מנחם אב]] ה'[[תרל"ט]] (1879) ברובע היהודי בעיר העתיקה ב[[ירושלים]]. | ||
בית הכנסת ממוקם בקומה השניה של מבנה ברחוב חב"ד, מול [[בית הכנסת החורבה]], במקום שכונה "חצר חב"ד". | בית הכנסת ממוקם בקומה השניה של מבנה ברחוב חב"ד, מול [[בית הכנסת החורבה]], במקום שכונה "חצר חב"ד". | ||
לבית הכנסת מוכנסים [[ספר תורה לילדי ישראל|ספרי התורה של ילדי ישראל]]. | לבית הכנסת מוכנסים [[ספר תורה לילדי ישראל|ספרי התורה של ילדי ישראל]]. | ||
שורה 10: | שורה 8: | ||
==הקמת בית הכנסת== | ==הקמת בית הכנסת== | ||
ה[[שד"ר]] הרב שניאור זלמן, נסע לגייס כספים עבור קהילת חב"ד בירושלים, בעיר [[ | ה[[שד"ר]] הרב שניאור זלמן, נסע לגייס כספים עבור קהילת חב"ד בירושלים, בעיר [[מומבאי]] שבהודו, שם יצר קשר עם שתי משפחות של יוצאי [[עיראק]]: [[משפחת ששון]] ומשפחת יהודה. הוא רכש את אימונם והם החליטו{{הערה|במקומות אחרים מובא כי מי שדאג להשגת תרומה זו היה קרוב משפחתם, בנימין יחזקאל יהודה, שהשיג את הכספים לקומה השניה מדודיו למשפחת ששון, ואף עסק בעצמו בבניה.}} להקים בירושלים בית כנסת לקהילת חב"ד. | ||
בבית הכנסת ישנה הקדשה לזכות התורמים: | בבית הכנסת ישנה הקדשה לזכות התורמים: | ||
שורה 52: | שורה 50: | ||
*נציג [[תומכי תמימים]]: הרב [[אפרים וולף]]. | *נציג [[תומכי תמימים]]: הרב [[אפרים וולף]]. | ||
*נציג [[כפר חב"ד]]: הרב [[זושא וילימובסקי]]. | *נציג [[כפר חב"ד]]: הרב [[זושא וילימובסקי]]. | ||
*נציג [[אגודת חסידי חב"ד]]: הרב [[אברהם פריז]]. | *נציג [[אגודת חסידי חב"ד בישראל|אגודת חסידי חב"ד]]: הרב [[אברהם פריז]]. | ||
ליו"ר הועד נבחר הרב סלונים. | ליו"ר הועד נבחר הרב סלונים. | ||
לגבאי ומנהל המקום מונה הרב יהושע יוזביץ. | לגבאי ומנהל המקום מונה הרב [[יהושע יוזביץ]]. | ||
==ספר תורה מהרבי== | ==ספר תורה מהרבי== | ||
לאחר [[מלחמת ששת הימים]] ב[[תשכ"ז]], שבו אליו חסידי חב"ד ובהוראת הרבי החלה במקום פעילות חב"דית. בכדי לחזק את העושים במלאכה, שלח הרבי [[ספר תורה]] על ידי הרב [[יעקב יהודה מאיעסקי]], שכיהן כמנהל רוחני במוסדות [[בית רבקה]] ב[[קראון הייטס]]. ספר התורה הגיע למחרת [[שושן פורים]] [[תשכ"ט]]. | לאחר [[מלחמת ששת הימים]] ב[[תשכ"ז]], שבו אליו חסידי חב"ד ובהוראת הרבי החלה במקום פעילות חב"דית. בכדי לחזק את העושים במלאכה, שלח הרבי [[ספר תורה]] על ידי הרב [[יעקב יהודה מאיעסקי]], שכיהן כמנהל רוחני במוסדות [[בית רבקה (ארצות הברית)|בית רבקה]] ב[[קראון הייטס]]. ספר התורה הגיע למחרת [[שושן פורים]] [[תשכ"ט]]. | ||
בשעה ארבע אחר הצהרים יצא ספר התורה מה[[כותל המערבי]] בליווי תהלוכה חגיגית, תזמורת וריקודים לעבר בית הכנסת "צמח צדק". | בשעה ארבע אחר הצהרים יצא ספר התורה מה[[כותל המערבי]] בליווי תהלוכה חגיגית, תזמורת וריקודים לעבר בית הכנסת "צמח צדק". | ||
שורה 66: | שורה 64: | ||
כיום משמש המבנה כבית כנסת פעיל בשבתות וחגים ומרכז להתוועדויות חסידיות בכל מועד ויום חג חסידי. | כיום משמש המבנה כבית כנסת פעיל בשבתות וחגים ומרכז להתוועדויות חסידיות בכל מועד ויום חג חסידי. | ||
במהלך ימי החול מתקיים בבית הכנסת כולל אברכים בניהולם של הרב [[חיים שלום דייטש]] והרב [[יוסף צבי סגל]] | במהלך ימי החול מתקיים בבית הכנסת כולל אברכים בניהולם של הרב [[חיים שלום דייטש]] והרב [[יוסף צבי סגל]]. | ||
בקומת הכניסה של בית הכנסת מתקיים בימי החול בית חב"ד ראשי בניהולו של הרב מענדל אזדאבא | בקומת הכניסה של בית הכנסת (ששם קיבל [[כ"ק אדמו"ר הריי"צ]] ליחידות), מתקיים בימי החול בית חב"ד ראשי בניהולו של הרב מענדל אזדאבא. | ||
בקומת הכניסה ישנו אולם המשמש כמקום סעודת המצווה בהכנסות ספר התורה של ילדי ישראל. ובימי השנה את אנ"ש העורכים אירועים קטנים בעיר העתיקה. | בקומת הכניסה ישנו אולם המשמש כמקום סעודת המצווה בהכנסות ספר התורה של ילדי ישראל. ובימי השנה את אנ"ש העורכים אירועים קטנים בעיר העתיקה. | ||
שורה 74: | שורה 72: | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[בית כנסת צמח צדק (צפת)]] | *[[בית כנסת צמח צדק (צפת)]] | ||
==לקריאה נוספת== | |||
*'''בית שמגדלים בו תורה''', סקירה על תולדות בית הכנסת בגליון [[כי קרוב (גליון)|כי קרוב]] גיליון פרשת בלק תשפ"א, עמוד 4 | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* [https://tzemachtzedekshul.org|tzemachtzedekshul] אתר האינטרנט של בית הכנסת | * [https://tzemachtzedekshul.org|tzemachtzedekshul] אתר האינטרנט של בית הכנסת | ||
* [http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/arum/toldot/28 בית הכנסת הצמח צדק] בספר תולדות חב"ד בארץ הקודש. פרק בתי כנסת חב"ד בירושלים (חמשה פרקים מתוך שישה עוסקים בבית הכנסת הצ"צ) | * [http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/arum/toldot/28 בית הכנסת הצמח צדק] בספר תולדות חב"ד בארץ הקודש. פרק בתי כנסת חב"ד בירושלים (חמשה פרקים מתוך שישה עוסקים בבית הכנסת הצ"צ) | ||
שורה 85: | שורה 85: | ||
[[קטגוריה:מוסדות וארגונים בארץ הקודש]] | [[קטגוריה:מוסדות וארגונים בארץ הקודש]] | ||
[[קטגוריה:בתי כנסת | [[קטגוריה:בתי כנסת הקרויים על שם הצמח צדק]] | ||
[[קטגוריה:מוסדות וארגונים בירושלים]] | [[קטגוריה:מוסדות וארגונים בירושלים]] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה אחרונה מ־01:20, 18 ביוני 2024
![](/images/thumb/c/ce/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%A6%D7%9E%D7%97_%D7%A6%D7%93%D7%A7_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%94%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%A6%D7%9E%D7%97_%D7%A6%D7%93%D7%A7_%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D.jpg)
בית הכנסת צמח צדק הוא בית הכנסת חב"ד שנוסד בחודש מנחם אב ה'תרל"ט (1879) ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים.
בית הכנסת ממוקם בקומה השניה של מבנה ברחוב חב"ד, מול בית הכנסת החורבה, במקום שכונה "חצר חב"ד".
לבית הכנסת מוכנסים ספרי התורה של ילדי ישראל.
הקמת בית הכנסת[עריכה | עריכת קוד מקור]
השד"ר הרב שניאור זלמן, נסע לגייס כספים עבור קהילת חב"ד בירושלים, בעיר מומבאי שבהודו, שם יצר קשר עם שתי משפחות של יוצאי עיראק: משפחת ששון ומשפחת יהודה. הוא רכש את אימונם והם החליטו[1] להקים בירושלים בית כנסת לקהילת חב"ד.
בבית הכנסת ישנה הקדשה לזכות התורמים:
- מעלת הגביר השר אליהו ששון הי"ו מעי"ה (מעיר התהילה) במביי לעילוי נשמת אשתו.
- מרום כבוד אחיו השר והטפסר סיר עבדאלה הי"ו וכן למעלת אחיו הגבירים.
בני המשפחה ביקשו לקיים תפילת השכבה ומי שברך בכל השבתות והחגים לאליהו טכבטד אחיו.
בסוף ההקדשה ישנה אזהרה שאין למכור ואין למשכן את בית הכנסת.
שמו המקורי של בית הכנסת היה "כנסת אליהו" על שם תורמי בית הכנסת, אך בשנת תרפ"ח שונה שמו של בית הכנסת לצמח צדק.
המבנה[עריכה | עריכת קוד מקור]
המבנה ממוקם במקום הנקרא "חצר חב"ד" והוא בן שתי קומות.
אישי בית הכנסת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- רבי שניאור זלמן פרדקין מלובלין (בעל ה"תורת חסד") עלה לירושלים בשנת תרנ"ב ומונה לראש כולל חב"ד בעיר ורב בית הכנסת.
- הרב יצחק אביגדור אורנשטיין, ששימש כרב הכותל עד למלחמת העצמאות, היה מראשי המתפללים בבית הכנסת.
- הרב עדין אבן ישראל עליו השלום שימש כרב בית הכנסת. הוא היה מתפלל בבית הכנסת בתפילת שחרית בשבתות ודורש בו בשבת שובה ובשבת הגדול. בשנותיו האחרונות, לאחר שלקה באירוע מוחי דרש את דרשותיו בנו מני אבן ישראל.
- הרב יהושע יוזביץ משמש כגבאי בית הכנסת ומנהלו הקבוע
- הרב חיים שלום דייטש ראש כולל 'צמח צדק'
- הרב יוסף צבי סגל ראש כולל צמח צדק
יחס הרבי לבית הכנסת[עריכה | עריכת קוד מקור]
מאז גאולת בית הכנסת בזמן מלחמת ששת הימים, גילה הרבי יחס מיוחד כלפי בית הכנסת והתעניין בו ובשיפוצו באופן מיוחד, כשלצורך כך רתם הרבי את הפרזידנט מר זלמן שז"ר, הקים ועד מיוחד, דרבן את השיפוץ והשיקום במכתבים רבים, ועוד.
הרבי הסביר כי היחס המיוחד שלו כלפי בית הכנסת נובע מכך שאינו "ככל שאר בתי כנסיות אנ"ש בכל מקומות מושבותיהם", היות והוא בית כנסת כללי המהווה "נחלת כל אנ"ש בכל קצווי תבל, וכל התקדמות בזה הרי היא התקדמות הנוגעת לכל אנ"ש בכל קצוי תבל"[2], והוא "נכס כללי, אחוזת כללות אנ"ש בכל מקום שהם וחלקת בירושלים עיר הקודש"[3].
ועד הציבורי למען בית הכנסת[עריכה | עריכת קוד מקור]
בב' ניסן ה'תשכ"ח הקים הרבי ועד שתפקידו לגאול את בית הכנסת, לשפצו ולנהל אותו. הרבי נתן לוועד את השם "ועד ציבורי למען בית כנסת צמח צדק בירושלים" ואף בחר את חבריו, שמהווים למעשה נציגים של כל מוסדות חב"ד העיקריים שפעלו באותה עת בארץ הקודש ובירושלים, בהתאם ליחסו של הרבי לבית הכנסת כבית כנסת השייך לכללות אנ"ש:
- נציג כולל חב"ד: הרב עזריאל זעליג סלונים.
- נציג חברון ותורת אמת ירושלים: הרב שלמה יוסף זווין.
- נציג תומכי תמימים: הרב אפרים וולף.
- נציג כפר חב"ד: הרב זושא וילימובסקי.
- נציג אגודת חסידי חב"ד: הרב אברהם פריז.
ליו"ר הועד נבחר הרב סלונים.
לגבאי ומנהל המקום מונה הרב יהושע יוזביץ.
ספר תורה מהרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר מלחמת ששת הימים בתשכ"ז, שבו אליו חסידי חב"ד ובהוראת הרבי החלה במקום פעילות חב"דית. בכדי לחזק את העושים במלאכה, שלח הרבי ספר תורה על ידי הרב יעקב יהודה מאיעסקי, שכיהן כמנהל רוחני במוסדות בית רבקה בקראון הייטס. ספר התורה הגיע למחרת שושן פורים תשכ"ט.
בשעה ארבע אחר הצהרים יצא ספר התורה מהכותל המערבי בליווי תהלוכה חגיגית, תזמורת וריקודים לעבר בית הכנסת "צמח צדק".
כיום[עריכה | עריכת קוד מקור]
כיום משמש המבנה כבית כנסת פעיל בשבתות וחגים ומרכז להתוועדויות חסידיות בכל מועד ויום חג חסידי.
במהלך ימי החול מתקיים בבית הכנסת כולל אברכים בניהולם של הרב חיים שלום דייטש והרב יוסף צבי סגל.
בקומת הכניסה של בית הכנסת (ששם קיבל כ"ק אדמו"ר הריי"צ ליחידות), מתקיים בימי החול בית חב"ד ראשי בניהולו של הרב מענדל אזדאבא.
בקומת הכניסה ישנו אולם המשמש כמקום סעודת המצווה בהכנסות ספר התורה של ילדי ישראל. ובימי השנה את אנ"ש העורכים אירועים קטנים בעיר העתיקה.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בית שמגדלים בו תורה, סקירה על תולדות בית הכנסת בגליון כי קרוב גיליון פרשת בלק תשפ"א, עמוד 4
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- [1] אתר האינטרנט של בית הכנסת
- בית הכנסת הצמח צדק בספר תולדות חב"ד בארץ הקודש. פרק בתי כנסת חב"ד בירושלים (חמשה פרקים מתוך שישה עוסקים בבית הכנסת הצ"צ)
- ייסוד כולל "צמח צדק" בירושלים העתיקה, גיליון התקשרות מס' 725, מדור ניצוצי רבי
- מכולל "צמח צדק" תצא תורה, גיליון התקשרות מס' 726, מדור ניצוצי רבי
- הרב מרדכי מנשה לאופר, בית הכנסת "צמח צדק" בעיר העתיקה, התקשרות 1340, ויקרא ה'תש"פ
- נקודות ציון חב"דיות | בית הכנסת צמח צדק – העיר העתיקה ירושלים