דוד קרץ: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "שליח ציבור " ב־"שליח ציבור ") |
(←משפחתו) |
||
(52 גרסאות ביניים של 19 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:דוד קרץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב דוד קרץ ב[[התוועדות|התוועדות חסידית]]]] | [[קובץ:דוד קרץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב דוד קרץ ב[[התוועדות|התוועדות חסידית]]]] | ||
הרב '''דוד קרץ''' | הרב '''דוד קרץ''' ([[י"ב בסיוון]] [[תש"א]] – [[כ"ג באדר|כ"ג באדר ב']] [[תשע"א]]) היה [[משפיע]] קהילת חב"ד ב[[עפולה]] ו[[שליח]] [[הרבי]] בעיר. | ||
== | ==תולדות חיים== | ||
[[קובץ:מבצעים טנק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|התמונה שצולמה בהוראת הרבי. הרב קרץ עומד על הטנק (שני מימין) ([[תשל"ג]])]] | [[קובץ:מבצעים טנק.jpg|שמאל|ממוזער|250px|התמונה שצולמה בהוראת הרבי. הרב קרץ עומד על הטנק (שני מימין) ([[תשל"ג]])]] | ||
[[קובץ:דוד_קרץ_בצעירותו.jpg| | [[קובץ:דוד_קרץ_בצעירותו.jpg|שמאל|ממוזער|250px|בצעירותו לומד בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] ב-[[770]]]] | ||
הרב דוד קרץ נולד ביום [[י"ב בסיוון]] שנת [[תש"א]] ב[[חיפה]] לאביו הרב אריה קרץ. | הרב דוד קרץ נולד ביום [[י"ב בסיוון]] שנת [[תש"א]] ב[[חיפה]] לאביו הרב אריה ואימו מרת דבורה (דורי) קרץ. משפחה הונגריות חסידית שברחה מהונגריה לאחר עלייתו של הצורר היטלר ימ"ש לשלטון בגרמניה בתרצ"ג. | ||
המשפחה התיישבה בחיפה, ועסקה בייצור סוודרים. תוך תקופה קצרה התבססו בני המשפחה ועזרו לעולים נוספים להתבסס.{{הערה|הדבר נתקל בהתנגדות מצד התנועה הקומוניסטית ששלטה באותם ימים בחיפה ועל שם זה נקרא "חיפה האדומה" דבר שהביא במהלך השנים לסגירתו של בית החרושת.}} | |||
על אף היות חיפה באותם שנים עיר מאוד אנטי דתית ואפילו רודפת דתיים - החזיקו משפחת קרץ בתורה ומצוות, ושלחו את ילדיהם ללמוד במוסדות המזרחי שהיו אז בעיר. | |||
בהמשך ללימודיו בבית הספר של תנועת המזרחי, הלך ללמוד למד בישיבת כפר הרוא"ה והיה מקורב אל ראש הישיבה, הרב [[משה צבי נריה]]{{הערה|מטעם זה היה הרב קרץ מתפלל בהברה ספרדית, כנהוג בחוגי המזרחי. וכדלהלן.}}. | |||
ב[[ | ב[[ישיבת כפר הרוא"ה]] נמסר, באותה תקופה, שיעור ב[[ספר התניא]] על ידי ה[[משפיע]] הרב [[מאיר בליז'ינסקי]]. הרב קרץ שהשתתף בשיעור החל להתקרב ל[[חסידות חב"ד]]. במקביל הכיר בחיפה את הרב [[אברהם דונין]] שכיהן באותה תקופה כראש [[ארגון את"ה]] ועסק רבות בהפצת חסידות בקרב בני ישיבות. והביא בחורים רבים לחב"ד. | ||
הרב קרץ [[נישואין|נשא]] את רעייתו, מרת אודיל והזוג התגורר בתענך. כעבור תקופה נשלחו מטעם ה'רשת' למושב 'ברוש' בדרום הארץ. בסיום הפעילות בברוש קבע את מגוריו בעפולה ומונה למורה למחשבים בבית ספר חב"ד ב[[נצרת עילית]]. בשלב מסויים החל לשמש כ[[משפיע]] קהילת חב"ד בעפולה | בשנת תשי"ח הלך לחפש ישיבה גבוהה ללמוד בה, והתקבל לישיבה בכפר חסידים וכן נבחן והתקבל על ידי הרב דוד פוברסקי לישיבת פוניבז', אך לא מצאה חן בעיניו דרך החיים הליטאית, והריחוק האנושי שבין הליטאים. | ||
באלול [[תשי"ח]], בהשפעתו המכריעה של הרב אברהם דונין, עבר הרב קרץ יחד עם ידידו הרב [[יוסף הרטמן]], לישיבת [[תומכי תמימים לוד]], שם קיבלו רבות מה[[משפיע]] הרב [[שלמה חיים קסלמן]]. | |||
תוך זמן קצר מהגיעו לישיבת תות"ל שינה כל הנהגתו לגמרי ובהיותו בעל טבע סוער, נהיה חסיד חב"ד נלהב, והתעסק בהפצת החסידות. בין היתר בשיעור תניא ובקירוב בחורים ב[[ישיבת כפר הרוא"ה]], ממנו הגיע וקירב רבים לחב"ד, יותר מיובל שנים לאחר מכן סיפרה{{הערה|לרב [[שמואל אלכסנדר סנדר וילשאנסקי]].}} רעיית הרב [[משה צבי נריה]] שהוא זכור בתור אחד שפעל הרבה בשביל חב"ד בתוך הישיבה. | |||
==אצל הרבי== | |||
ב[[חודש אלול]] שנת [[תשכ"ב]] נסע לראשונה אל [[הרבי]], ל[[קבוצה]] השנייה שבאותה שנה קיבלה אישור רק לחודשיים{{הערה|לכתחילה אישרו שלושה חודשים, אך אחד מחברי הקבוצה ניסה להאריך השהות שלו, וזה פגע בכל הקבוצה וקיצר השהות של כולם רק לשני חודשים.}} (עד לאחר [[שמחת תורה]]). הרבי אמר לבחורי הקבוצה, ולרב קרץ באופן אישי, (תוכן): "אין חילוק כמה נמצאים. השאלה כמה לוקחים". | |||
בסיומם של חודשי ה"קבוצה", חזר לישיבה שהספיקה בינתיים לעבור ל[[כפר חב"ד]]. | |||
על מנת להצליח לחזור ולהיות אצל הרבי, הלך הרב קרץ להתגייס למספר חודשים לצבא כשבעזרת ר' [[שלמה מיידנצ'יק]] קוצר שירותו על מנת שהרב קרץ יוכל לעזור במחנות הקיץ. | |||
באותם שנים ניכרו בו כבר כשרונותיו בחינוך בהיותו מדריך מיוחד במחנות הקיץ, חניכיו זכרו אותו שנים רבות לאחר מכן. | |||
ב[[חודש שבט]] שנת [[תשכ"ה]] [[נסיעה לרבי|נסע לרבי]], שם שהה למעלה משנתיים וחצי עד ל[[חודש אלול]] שנת [[תשכ"ז]]. תקופה זו הייתה זכורה לו במשך כל חייו והיא העצימה את רגש ה[[אהבה]] והביטול שלו לרבי. הרב קרץ נהג שלא לעזוב את [[770]] כל עוד הרבי לא נסע לביתו. ביום הבהיר{{הערה|באותה שנה לא היה מפורסם בקרב החסידים מהותו של יום זה.}} [[כ"ח בסיוון]] שנת [[תשכ"ה]] הסתיימה קבלת ה[[יחידות]] (של הלילה הקודם) בשעה חמש לפנות בוקר וחברי [[המזכירות]] ארגנו מנין מוקדם ל[[תפילת שחרית]] עבור הרבי. הרבי שהיה בשנת האבל על אימו, הרבנית מרת [[חנה שניאורסון (אם אדמו"ר שליט"א)|חנה שניאורסון]], היה ה[[שליח ציבור]] והרב קרץ כובד ב"פתיחת הארון" ל"קריאת התורה" והוא הגיש את [[ספר התורה]] אל הרבי. | |||
במהלך לילות היחידות היה משתדל להכניס לרבי שאלות שונות, על ידי רבנים אורחים בעניני הלכה ומנהג, כגון בחילוקים בין סגנון הקשר לתפילין וכן איך נוהגים באמירת ברכות השחר למי שהיה ער כל הלילה ועוד. | |||
פעם כאשר נכנס ל770 בשעה 3 לפנות בוקר (לערך) בליל יחידות, והרבי בדיוק יצא מחדרו הקדוש, אמר לו הרבי: מסתובבים ככה באמצע הלילה? או שתלמד תניא, או שתגיד תהילים, או שתלך לישון. | |||
במהלך השנים כתב יומנים שחלקם נתפרסמו, על סדר ההנהגה אצל הרבי, וכן תקציר מכמה וכמה שיחות ששולבו בספרי השיחות של הרבי. | |||
כמו כן כתב לידידיו בארץ ישראל מכתבי חיזוק על הנעשה בבית חיינו ואת הצורך להתקשר לנשיא הדור. | |||
ב[[חודש אלול]] שנת [[תשכ"ז]] הורה הרבי לרב קרץ ב'יחידות' שיתעסק גם בשידוכים בארץ{{הערה|לכתחילה הרבי הורה שיתעסק בשידוכים בארצות הברית, אך כשאלה לא צלחו, הורה הרבי שיסע לארץ הקודש למצוא את שידוכו.}}. | |||
באותה תקופה{{הערה|מתוך רשימותיו שעדיין לא נדפסו.}} הורה לו הרבי ללמוד "בדיקות" ([[שעטנז]]), ואכן הוא למד זאת תחילה בניו יורק, ובדרכו לארץ הקודש התעכב ב[[אנגליה]] כדי ללמוד את התחום אצל מומחה נוסף. | |||
זמן קצר לאחר שובו לארץ, נקרא על ידי הנהלת '[[רשת אהלי יוסף יצחק]]' לשמש כמחנך בבית ספר חב"ד ב[[תענך]] שהוקם באותן שנים. | |||
==פעולתיו ברשת== | |||
הרב קרץ [[נישואין|נשא]] את רעייתו, מרת אודיל, והזוג התגורר בתענך, בה שימשו על פי הוראת הרבי כמחנכים בבית הספר של ה'רשת'. כעבור תקופה נשלחו מטעם ה'רשת' למושב 'ברוש' בדרום הארץ. בסיום הפעילות בברוש קבע את מגוריו בעפולה ומונה למורה למחשבים בבית ספר חב"ד ב[[נצרת עילית]]. בשלב מסויים החל לשמש כ[[משפיע]] קהילת חב"ד בעפולה והמשיך בכך עד לפטירתו. כ[[משפיע]] פעל רבות על בני קהילתו וקירב יהודים רבים לדרך התורה והמצוות. שמר על קשר עם רבני הקהילות ובעלי ההשפעה בעיר. ארגן פעילות של שיעורי תורה, הקהלת קהילות, חלוקת והפצת חומר שבועי על [[תורת החסידות]], [[צבאות השם]] ועוד. | |||
בשנת [[תשל"ג]], בעקבות הוראה של הרבי, הצטלם הרב קרץ עם חסידים נוספים ושלטים על [[עשרת המבצעים]], על גבי טנק צה"לי. התמונה פורסמה בעולם ואף הייתה תלויה תקופה ארוכה בחדר ה[[מזכירות]] של הרבי{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=60756 התמונה שצולמה בהוראת הרבי]{{תמונה}}}}. | בשנת [[תשל"ג]], בעקבות הוראה של הרבי, הצטלם הרב קרץ עם חסידים נוספים ושלטים על [[עשרת המבצעים]], על גבי טנק צה"לי. התמונה פורסמה בעולם ואף הייתה תלויה תקופה ארוכה בחדר ה[[מזכירות]] של הרבי{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=60756 התמונה שצולמה בהוראת הרבי]{{תמונה}}}}. | ||
הרב קרץ הצטיין בחיבתו לספרים ודאג למלא את בתי הכנסת בעפולה | הרב קרץ הצטיין בחיבתו לספרים ודאג למלא את בתי הכנסת בעפולה בספרי קודש. | ||
היה מדקדק בהלכות ובמנהגי חב"ד. באופן התנדבותי הכין וחילק לכל חתן וכלה חוברת "הכנות לחתונה" המלאה בהלכות, מנהגים ועצות פרקטיות לתקופה שבין סגירת השידוך לחתונה{{הערה|התמורה היחידה שביקש הרב קרץ עבור החוברת הייתה הערות ושיפורים, שבעקבותיהם יצאה החוברת בלמעלה מ-80 מהדורות!}}. בשנותיו האחרונות החל להתעסק ב[[הוצאה לאור]] של חוברת העוסקת בגיל חינוך של ילדים. חוברת זו מלקטת מכתבים של [[אדמו"רי חב"ד]] הקשורים להגעת הילד לגיל שלוש ולהשארת פאות הראש. בנוסף לכך מובאים [[מנהגי חב"ד]] הקשורים לאירוע זה, ואף מאמר קצר וקליט שאפשר יהיה ללמוד עם הילד{{הערה|את החוברות ניתן להשיג גם כיום, לעילוי נשמתו, אצל משפחת קרץ בעפולה בטלפון: 04-6592724 או בדוא"ל hachanot@gmail.com.}}. | |||
==פטירתו== | ==פטירתו== | ||
ביום [[כ"ג באדר|כ"ג באדר ב']] שנת [[תשע"א]] נפטר הרב קרץ. בהלווייתו השתתפו מאות אנשים, בהם [[חסידי חב"ד]] מרחבי הארץ, אנשי קהילת חב"ד בעפולה, תושבי העיר, ידידיו, מושפעיו ובני משפחתו. | ביום [[כ"ג באדר|כ"ג באדר ב']] שנת [[תשע"א]] נפטר הרב קרץ. בהלווייתו השתתפו מאות אנשים, בהם [[חסידי חב"ד]] מרחבי הארץ, אנשי קהילת חב"ד בעפולה, תושבי העיר, ידידיו, מושפעיו ובני משפחתו. | ||
את מקומו של הרב קרץ כ[[משפיע]] בעפולה, ממלא בנו הרב שמואל קרץ. | את מקומו של הרב קרץ כ[[משפיע]] בעפולה, ממלא בנו הרב [[שמואל קרץ]]. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
*הרב מנחם מענדל קרץ, [[צפת]]. | *בנו, הרב מנחם מענדל קרץ, [[צפת]]. | ||
*הרב לוי אריה קרץ - מנהל [[בית חב"ד]] גבעת המורה, [[עפולה]]. | *בנו, הרב לוי אריה קרץ - מנהל [[בית חב"ד]] גבעת המורה, [[עפולה]]. | ||
* | *בנו, [[יוסף יצחק קרץ]], [[קראון הייטס]]. | ||
*הרב שמואל קרץ | *בנו, הרב [[שמואל קרץ]] - [[משפיע]] קהילת [[חב"ד]], [[עפולה]]. | ||
*מרת דבורה לאה, אשת ר' אהרון מאיר קיי. | *בתו, מרת דבורה לאה, אשת ר' אהרון מאיר קיי, [[נוף הגליל]]. | ||
* | *בנו, הרה"ת דובער קרץ, [[עפולה]] | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
שורה 38: | שורה 73: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*{{קישור חבד אינפו|60597|הרב קרץ ב-[[770 - מרכז חב"ד העולמי|770]] בשנת [[תשכ"ו]]||{{תע|03/29/2011}}}}{{תמונה}} | *שניאור זלמן ברגר, '''[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=60812 התבטאות נדירה מהרבי: בעל מדות ומעלות טובות]''' {{בית משיח|}} בתוך שבועון בית משיח - {{אינפו|}} | ||
*{{קישור חבד אינפו|60623|יומן אישי מחצר הרבי, ימי ניסן תשכ"ה|הרב דוד קרץ|{{תע|03/30/2011}}}} - אתר [[שבועון בית משיח]] | *{{קישור חבד אינפו ישן|60597|הרב קרץ ב-[[770 - מרכז חב"ד העולמי|770]] בשנת [[תשכ"ו]]||{{תע|03/29/2011}}}}{{תמונה}} | ||
*{{קישור חבד אינפו ישן|60623|יומן אישי מחצר הרבי, ימי ניסן תשכ"ה|הרב דוד קרץ|{{תע|03/30/2011}}}} - אתר [[שבועון בית משיח]] | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=60623 יומן אישי מחצר הרבי, [[פורים]] תשכ"ו] {{אינפו}} | *[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=60623 יומן אישי מחצר הרבי, [[פורים]] תשכ"ו] {{אינפו}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{מיון רגיל:קרץ, דוד}} | {{מיון רגיל:קרץ, דוד}} | ||
[[קטגוריה:חסידים | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | [[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה | [[קטגוריה:אישים בעפולה]] | ||
[[קטגוריה:קבוצה תשכ" | [[קטגוריה:קבוצה תשכ"ג]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה]] | [[קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תש"א]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"א]] |
גרסה אחרונה מ־04:00, 29 ביולי 2024
![](/images/thumb/e/ef/%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A7%D7%A8%D7%A5.jpg/250px-%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A7%D7%A8%D7%A5.jpg)
הרב דוד קרץ (י"ב בסיוון תש"א – כ"ג באדר ב' תשע"א) היה משפיע קהילת חב"ד בעפולה ושליח הרבי בעיר.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/9/97/%D7%9E%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%9D_%D7%98%D7%A0%D7%A7.jpg/250px-%D7%9E%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%9D_%D7%98%D7%A0%D7%A7.jpg)
![](/images/thumb/8/89/%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A7%D7%A8%D7%A5_%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA%D7%95.jpg/250px-%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%A7%D7%A8%D7%A5_%D7%91%D7%A6%D7%A2%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA%D7%95.jpg)
הרב דוד קרץ נולד ביום י"ב בסיוון שנת תש"א בחיפה לאביו הרב אריה ואימו מרת דבורה (דורי) קרץ. משפחה הונגריות חסידית שברחה מהונגריה לאחר עלייתו של הצורר היטלר ימ"ש לשלטון בגרמניה בתרצ"ג.
המשפחה התיישבה בחיפה, ועסקה בייצור סוודרים. תוך תקופה קצרה התבססו בני המשפחה ועזרו לעולים נוספים להתבסס.[1]
על אף היות חיפה באותם שנים עיר מאוד אנטי דתית ואפילו רודפת דתיים - החזיקו משפחת קרץ בתורה ומצוות, ושלחו את ילדיהם ללמוד במוסדות המזרחי שהיו אז בעיר.
בהמשך ללימודיו בבית הספר של תנועת המזרחי, הלך ללמוד למד בישיבת כפר הרוא"ה והיה מקורב אל ראש הישיבה, הרב משה צבי נריה[2].
בישיבת כפר הרוא"ה נמסר, באותה תקופה, שיעור בספר התניא על ידי המשפיע הרב מאיר בליז'ינסקי. הרב קרץ שהשתתף בשיעור החל להתקרב לחסידות חב"ד. במקביל הכיר בחיפה את הרב אברהם דונין שכיהן באותה תקופה כראש ארגון את"ה ועסק רבות בהפצת חסידות בקרב בני ישיבות. והביא בחורים רבים לחב"ד.
בשנת תשי"ח הלך לחפש ישיבה גבוהה ללמוד בה, והתקבל לישיבה בכפר חסידים וכן נבחן והתקבל על ידי הרב דוד פוברסקי לישיבת פוניבז', אך לא מצאה חן בעיניו דרך החיים הליטאית, והריחוק האנושי שבין הליטאים.
באלול תשי"ח, בהשפעתו המכריעה של הרב אברהם דונין, עבר הרב קרץ יחד עם ידידו הרב יוסף הרטמן, לישיבת תומכי תמימים לוד, שם קיבלו רבות מהמשפיע הרב שלמה חיים קסלמן.
תוך זמן קצר מהגיעו לישיבת תות"ל שינה כל הנהגתו לגמרי ובהיותו בעל טבע סוער, נהיה חסיד חב"ד נלהב, והתעסק בהפצת החסידות. בין היתר בשיעור תניא ובקירוב בחורים בישיבת כפר הרוא"ה, ממנו הגיע וקירב רבים לחב"ד, יותר מיובל שנים לאחר מכן סיפרה[3] רעיית הרב משה צבי נריה שהוא זכור בתור אחד שפעל הרבה בשביל חב"ד בתוך הישיבה.
אצל הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחודש אלול שנת תשכ"ב נסע לראשונה אל הרבי, לקבוצה השנייה שבאותה שנה קיבלה אישור רק לחודשיים[4] (עד לאחר שמחת תורה). הרבי אמר לבחורי הקבוצה, ולרב קרץ באופן אישי, (תוכן): "אין חילוק כמה נמצאים. השאלה כמה לוקחים".
בסיומם של חודשי ה"קבוצה", חזר לישיבה שהספיקה בינתיים לעבור לכפר חב"ד.
על מנת להצליח לחזור ולהיות אצל הרבי, הלך הרב קרץ להתגייס למספר חודשים לצבא כשבעזרת ר' שלמה מיידנצ'יק קוצר שירותו על מנת שהרב קרץ יוכל לעזור במחנות הקיץ.
באותם שנים ניכרו בו כבר כשרונותיו בחינוך בהיותו מדריך מיוחד במחנות הקיץ, חניכיו זכרו אותו שנים רבות לאחר מכן.
בחודש שבט שנת תשכ"ה נסע לרבי, שם שהה למעלה משנתיים וחצי עד לחודש אלול שנת תשכ"ז. תקופה זו הייתה זכורה לו במשך כל חייו והיא העצימה את רגש האהבה והביטול שלו לרבי. הרב קרץ נהג שלא לעזוב את 770 כל עוד הרבי לא נסע לביתו. ביום הבהיר[5] כ"ח בסיוון שנת תשכ"ה הסתיימה קבלת היחידות (של הלילה הקודם) בשעה חמש לפנות בוקר וחברי המזכירות ארגנו מנין מוקדם לתפילת שחרית עבור הרבי. הרבי שהיה בשנת האבל על אימו, הרבנית מרת חנה שניאורסון, היה השליח ציבור והרב קרץ כובד ב"פתיחת הארון" ל"קריאת התורה" והוא הגיש את ספר התורה אל הרבי.
במהלך לילות היחידות היה משתדל להכניס לרבי שאלות שונות, על ידי רבנים אורחים בעניני הלכה ומנהג, כגון בחילוקים בין סגנון הקשר לתפילין וכן איך נוהגים באמירת ברכות השחר למי שהיה ער כל הלילה ועוד.
פעם כאשר נכנס ל770 בשעה 3 לפנות בוקר (לערך) בליל יחידות, והרבי בדיוק יצא מחדרו הקדוש, אמר לו הרבי: מסתובבים ככה באמצע הלילה? או שתלמד תניא, או שתגיד תהילים, או שתלך לישון.
במהלך השנים כתב יומנים שחלקם נתפרסמו, על סדר ההנהגה אצל הרבי, וכן תקציר מכמה וכמה שיחות ששולבו בספרי השיחות של הרבי.
כמו כן כתב לידידיו בארץ ישראל מכתבי חיזוק על הנעשה בבית חיינו ואת הצורך להתקשר לנשיא הדור.
בחודש אלול שנת תשכ"ז הורה הרבי לרב קרץ ב'יחידות' שיתעסק גם בשידוכים בארץ[6].
באותה תקופה[7] הורה לו הרבי ללמוד "בדיקות" (שעטנז), ואכן הוא למד זאת תחילה בניו יורק, ובדרכו לארץ הקודש התעכב באנגליה כדי ללמוד את התחום אצל מומחה נוסף.
זמן קצר לאחר שובו לארץ, נקרא על ידי הנהלת 'רשת אהלי יוסף יצחק' לשמש כמחנך בבית ספר חב"ד בתענך שהוקם באותן שנים.
פעולתיו ברשת[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב קרץ נשא את רעייתו, מרת אודיל, והזוג התגורר בתענך, בה שימשו על פי הוראת הרבי כמחנכים בבית הספר של ה'רשת'. כעבור תקופה נשלחו מטעם ה'רשת' למושב 'ברוש' בדרום הארץ. בסיום הפעילות בברוש קבע את מגוריו בעפולה ומונה למורה למחשבים בבית ספר חב"ד בנצרת עילית. בשלב מסויים החל לשמש כמשפיע קהילת חב"ד בעפולה והמשיך בכך עד לפטירתו. כמשפיע פעל רבות על בני קהילתו וקירב יהודים רבים לדרך התורה והמצוות. שמר על קשר עם רבני הקהילות ובעלי ההשפעה בעיר. ארגן פעילות של שיעורי תורה, הקהלת קהילות, חלוקת והפצת חומר שבועי על תורת החסידות, צבאות השם ועוד.
בשנת תשל"ג, בעקבות הוראה של הרבי, הצטלם הרב קרץ עם חסידים נוספים ושלטים על עשרת המבצעים, על גבי טנק צה"לי. התמונה פורסמה בעולם ואף הייתה תלויה תקופה ארוכה בחדר המזכירות של הרבי[8].
הרב קרץ הצטיין בחיבתו לספרים ודאג למלא את בתי הכנסת בעפולה בספרי קודש.
היה מדקדק בהלכות ובמנהגי חב"ד. באופן התנדבותי הכין וחילק לכל חתן וכלה חוברת "הכנות לחתונה" המלאה בהלכות, מנהגים ועצות פרקטיות לתקופה שבין סגירת השידוך לחתונה[9]. בשנותיו האחרונות החל להתעסק בהוצאה לאור של חוברת העוסקת בגיל חינוך של ילדים. חוברת זו מלקטת מכתבים של אדמו"רי חב"ד הקשורים להגעת הילד לגיל שלוש ולהשארת פאות הראש. בנוסף לכך מובאים מנהגי חב"ד הקשורים לאירוע זה, ואף מאמר קצר וקליט שאפשר יהיה ללמוד עם הילד[10].
פטירתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
ביום כ"ג באדר ב' שנת תשע"א נפטר הרב קרץ. בהלווייתו השתתפו מאות אנשים, בהם חסידי חב"ד מרחבי הארץ, אנשי קהילת חב"ד בעפולה, תושבי העיר, ידידיו, מושפעיו ובני משפחתו.
את מקומו של הרב קרץ כמשפיע בעפולה, ממלא בנו הרב שמואל קרץ.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב מנחם מענדל קרץ, צפת.
- בנו, הרב לוי אריה קרץ - מנהל בית חב"ד גבעת המורה, עפולה.
- בנו, יוסף יצחק קרץ, קראון הייטס.
- בנו, הרב שמואל קרץ - משפיע קהילת חב"ד, עפולה.
- בתו, מרת דבורה לאה, אשת ר' אהרון מאיר קיי, נוף הגליל.
- בנו, הרה"ת דובער קרץ, עפולה
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שניאור זלמן ברגר, התבטאות נדירה מהרבי: בעל מדות ומעלות טובות
בתוך שבועון בית משיח -
- הרב קרץ ב-770 בשנת תשכ"ו - באתר
, כ"ג באדר ב' ה'תשע"א
- הרב דוד קרץ, יומן אישי מחצר הרבי, ימי ניסן תשכ"ה - באתר
, כ"ד באדר ב' ה'תשע"א - אתר שבועון בית משיח
- יומן אישי מחצר הרבי, פורים תשכ"ו
הערות שוליים
- ↑ הדבר נתקל בהתנגדות מצד התנועה הקומוניסטית ששלטה באותם ימים בחיפה ועל שם זה נקרא "חיפה האדומה" דבר שהביא במהלך השנים לסגירתו של בית החרושת.
- ↑ מטעם זה היה הרב קרץ מתפלל בהברה ספרדית, כנהוג בחוגי המזרחי. וכדלהלן.
- ↑ לרב שמואל אלכסנדר סנדר וילשאנסקי.
- ↑ לכתחילה אישרו שלושה חודשים, אך אחד מחברי הקבוצה ניסה להאריך השהות שלו, וזה פגע בכל הקבוצה וקיצר השהות של כולם רק לשני חודשים.
- ↑ באותה שנה לא היה מפורסם בקרב החסידים מהותו של יום זה.
- ↑ לכתחילה הרבי הורה שיתעסק בשידוכים בארצות הברית, אך כשאלה לא צלחו, הורה הרבי שיסע לארץ הקודש למצוא את שידוכו.
- ↑ מתוך רשימותיו שעדיין לא נדפסו.
- ↑ התמונה שצולמה בהוראת הרבי
- ↑ התמורה היחידה שביקש הרב קרץ עבור החוברת הייתה הערות ושיפורים, שבעקבותיהם יצאה החוברת בלמעלה מ-80 מהדורות!
- ↑ את החוברות ניתן להשיג גם כיום, לעילוי נשמתו, אצל משפחת קרץ בעפולה בטלפון: 04-6592724 או בדוא"ל hachanot@gmail.com.