חסידות באבוב: הבדלים בין גרסאות בדף
(הפניה לדף חסידות באבוב) |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) |
||
(81 גרסאות ביניים של 28 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:באבובב.jpg|שמאל|ממוזער|400px|שלושה דורות של אדמו"רי באבוב: הסבא הקדושת ציון מבאבוב, הבן הדברי שלמה מבאבוב, והנכד המהרנ"צ מבאבוב]] | |||
[[קובץ:באבוב 1.jpg|שמאל|ממוזער|250px|רבי מרדכי דוד מבאבוב 45 בבית חב"ד בלונג איילנד]] | |||
'''שושלת באבוב''' היא שושלת בת של חסידות [[צאנז]], מיסודו של רבי חיים מצאנז. | |||
השושלת מסתעפת מרבי מאיר נתן, בנו של הרה"ק מצאנז. בנו של רבי מאיר נתן היה רבי שלמה, אביו של רבי [[בן ציון הלברשטם]] מבאבוב בעל הקדושת ציון, שנהרג על קידוש השם בשנות השואה. | |||
ארבעה דורות של אדמו"רים עמדו בקשרים עם נשיאי חב"ד, רבי [[בן ציון הלברשטאם]], בנו רבי [[שלמה הלברשטאם]] שהוא וחסידיו התגוררו בשכנות לרבי משך שנים רבות בשכונת [[קראון הייטס]], ובנו רבי נפתלי צבי הלברשטם, ואחיו רבי בן ציון אריה ליבוש הלברשטאם. | |||
יש לציין כי שניים מלחניו של האדמו"ר רבי [[בן ציון הלברשטם]] הי"ד הפכו לחלק בלתי נפרד מניגוני חב"ד ליובאוויטש, הניגון [[בך ה' חסיתי]] והניגון [[פרזות תשב ירושלים]]. | |||
== הדור הרביעי == | |||
לאחר פטירתו של רבי נפתלי צבי בשנת [[תשס"ד]], מונו כממשיכי דרכו אחיו הגה"צ רבי בן ציון אריה לייביש הלברשטאם שליט"א וחתנו הגה"צ רבי מרדכי דוד אונגר. ב[[אלול]] [[תשס"ז]] התקיימו בחירות, בהם הצביעו רוב הציבור (כ-70%) לחצרו של רבי בן ציון ואילו כ-30% בחרו ברבי מרדכי דוד אונגר לאדמו"ר. מפתחות המוסדות ושליטתן הוא בידי חסידיו של רבי בן ציון, בתשע"ה לאחר דין תורה הגיעו להסכם בוררות בדבר השליטה במוסדות בין יתר תנאי ההסכם היה שפלג החסידות התומך ברב מרדכי דוד אונגר יציין את שם החסידות שלו :באבוב 45 | |||
[[קובץ:האדמ'ר מבאבוב עם משלחת חב''דית.png|שמאל|ממוזער|250px|האדמו"ר מבאבוב רבי בן ציון הלברשטאם מקבל את פניהם של חברי משלחת חב"דית בשמחתו]] | |||
===רבי בן ציון אריה לייביש הלברשטאם=== | |||
מנהיג את עדתו בבית המדרש הישן והגדול של חסידי באבוב, במרכז שכונת [[בורו פארק]]. | |||
בשנת [[תש"ע]] הנהיג תקנות מחמירות כנגד [[פאות נכריות]] ללא כיסוי, ובהן כל חתן נדרש להתנות לפני קשרי השידוכין כי באם תלך הכלה בפאה [[נכרית]] אזי תהיה הפאה מכוסה בדווקא. | |||
ב[[ב' תמוז]] [[תש"ע]] תיקן כי יש לומר בנוסח התפילה לפני [[קריאת התורה]] בנוסח "ויחון '''עלינו''' לפליטת עולמים" ולא כנהוג "ויחון '''אותנו''' לפליטת עולמים". לדבריו, הוא חקר בכל הסידורים הישנים{{הערה|1=ראה לדוגמה ב[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=20298&hilite=7cf9cd6e-3e20-40f0-ba3a-1ea635b8a492&st=%D7%95%D7%99%D7%97%D7%95%D7%9F+%D7%A2%D7%9C%D7%99%D7%A0%D7%95+%D7%9C%D7%A4%D7%9C%D7%99%D7%98%D7%AA&pgnum=277 סידור כל בו].}}, ומתברר כי בהם מופיע הנוסח "ויחון עלינו", אלא שה[[משכילים]] - ובראשם וואלף היידנהיים - הם מתוך ההקפדה הידועה שלהם על הדקדוק הנכון, 'תיקנו' את הנוסח. וכמובן שמסיבה זו יש לומר בדווקא כפי הנוסח המקובל מדורי דורות. לדבריו, הוא אף התקשר אישית לגבאי [[ספריית חב"ד ליובאוויטש]] בשכונת [[קראון הייטס]], וביקש מהם לבדוק מה הנוסח המופיע ב[[סידור הבעל שם טוב]], ואכן מתברר כי זה הוא הנוסח הנכון יותר. | |||
יש לציין כי זה הוא גם הנוסח החבד"י, המופיע ב[[סידור תהלת ה']].{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16091&hilite=367076f6-69e1-4a6f-94e6-d6ca2111e8cd&st=%D7%95%D7%99%D7%97%D7%95%D7%9F+%D7%A2%D7%9C%D7%99%D7%A0%D7%95+%D7%9C%D7%A4%D7%9C%D7%99%D7%98%D7%AA&pgnum=138 ראה כאן].}} | |||
ב[[אייר]] [[תשפ"ד]] קיבל מהרב [[יחי המלך משיח מנחם מענדל עזגאווי]] את הספר [[דבר מלכות - חידושים וביאורים בהלכות מלכים]], הוא העניק לרב עזגאווי סכום כסף של 40 דולרים והתבטא על הספר "כל זה יקרב ביאת המשיח", בהמשך התעניין על אדמור"ים נוספים אצלם ביקר הרב עזגאווי והעניק להם את הספר, והעניק להם את ברכתם שבכל מעשיהם תשרה סייעתא דשמיא{{הערה|ראו סרטון 'כל זה יקרב ביאת המשיח - אדמו"ר מבאבוב על דבר מלכות' ביוטיוב.}}. | |||
===רבי מרדכי דוד אונגר=== | |||
הוא חתנו של האדמו"ר רבי נפתלי צבי הלברשטאם מבאבוב, וידוע מקטנותו בכשרונותיו . בחיי רבי שלמה מבאבוב כיהן כר"מ בישיבה ונהרו אחריו קהל רב מבני הישיבה ומעריצים. לאחר פטירת חותנו רבי נפתלי צבי מבאבוב, חלק מחסידי באבוב הכתירו אותו לאדמו"ר, מכיון שבית המדרש הישן של החסיידות הוא כאמור לעיל במסגרת האדמו"ר השני של חסידות באבוב (הרב בן ציון אריה לייבוש הלברשטאם). פתח בית מדרש חדש עבור חסידיו ברחוב ה45. | |||
== קישורים חיצוניים == | |||
*[https://drive.google.com/viewerng/viewer?url=https://w2.chabad.org/media/pdf/1172/xtTr11720022.pdf הרבי בניחום אבלים אצל רבי שלמה אחרי פטירת בתו התינוקת] | |||
*[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=546 רבי שלמה בניחום אבלים אצל הרבי אחרי פטירת הרבנית חנה] | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=48167 רבי מרדכי דוד מבאבוב בבית חב"ד בלונג איילנד] | |||
*[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=65246 האדמו"ר מבאבוב בחתונה חב"דית ב[[קראון הייטס]] (כסלו תשע"ב)]{{וידאו}} | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{חצרות}} | |||
[[קטגוריה:חסידות צאנז]] |
גרסה אחרונה מ־23:57, 17 ביוני 2024
![](/images/a/ac/%D7%91%D7%90%D7%91%D7%95%D7%91%D7%91.jpg)
![](/images/thumb/5/58/%D7%91%D7%90%D7%91%D7%95%D7%91_1.jpg/250px-%D7%91%D7%90%D7%91%D7%95%D7%91_1.jpg)
שושלת באבוב היא שושלת בת של חסידות צאנז, מיסודו של רבי חיים מצאנז.
השושלת מסתעפת מרבי מאיר נתן, בנו של הרה"ק מצאנז. בנו של רבי מאיר נתן היה רבי שלמה, אביו של רבי בן ציון הלברשטם מבאבוב בעל הקדושת ציון, שנהרג על קידוש השם בשנות השואה.
ארבעה דורות של אדמו"רים עמדו בקשרים עם נשיאי חב"ד, רבי בן ציון הלברשטאם, בנו רבי שלמה הלברשטאם שהוא וחסידיו התגוררו בשכנות לרבי משך שנים רבות בשכונת קראון הייטס, ובנו רבי נפתלי צבי הלברשטם, ואחיו רבי בן ציון אריה ליבוש הלברשטאם.
יש לציין כי שניים מלחניו של האדמו"ר רבי בן ציון הלברשטם הי"ד הפכו לחלק בלתי נפרד מניגוני חב"ד ליובאוויטש, הניגון בך ה' חסיתי והניגון פרזות תשב ירושלים.
הדור הרביעי[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר פטירתו של רבי נפתלי צבי בשנת תשס"ד, מונו כממשיכי דרכו אחיו הגה"צ רבי בן ציון אריה לייביש הלברשטאם שליט"א וחתנו הגה"צ רבי מרדכי דוד אונגר. באלול תשס"ז התקיימו בחירות, בהם הצביעו רוב הציבור (כ-70%) לחצרו של רבי בן ציון ואילו כ-30% בחרו ברבי מרדכי דוד אונגר לאדמו"ר. מפתחות המוסדות ושליטתן הוא בידי חסידיו של רבי בן ציון, בתשע"ה לאחר דין תורה הגיעו להסכם בוררות בדבר השליטה במוסדות בין יתר תנאי ההסכם היה שפלג החסידות התומך ברב מרדכי דוד אונגר יציין את שם החסידות שלו :באבוב 45
![](/images/thumb/8/8e/%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%27%D7%A8_%D7%9E%D7%91%D7%90%D7%91%D7%95%D7%91_%D7%A2%D7%9D_%D7%9E%D7%A9%D7%9C%D7%97%D7%AA_%D7%97%D7%91%27%27%D7%93%D7%99%D7%AA.png/250px-%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%27%D7%A8_%D7%9E%D7%91%D7%90%D7%91%D7%95%D7%91_%D7%A2%D7%9D_%D7%9E%D7%A9%D7%9C%D7%97%D7%AA_%D7%97%D7%91%27%27%D7%93%D7%99%D7%AA.png)
רבי בן ציון אריה לייביש הלברשטאם[עריכה | עריכת קוד מקור]
מנהיג את עדתו בבית המדרש הישן והגדול של חסידי באבוב, במרכז שכונת בורו פארק.
בשנת תש"ע הנהיג תקנות מחמירות כנגד פאות נכריות ללא כיסוי, ובהן כל חתן נדרש להתנות לפני קשרי השידוכין כי באם תלך הכלה בפאה נכרית אזי תהיה הפאה מכוסה בדווקא.
בב' תמוז תש"ע תיקן כי יש לומר בנוסח התפילה לפני קריאת התורה בנוסח "ויחון עלינו לפליטת עולמים" ולא כנהוג "ויחון אותנו לפליטת עולמים". לדבריו, הוא חקר בכל הסידורים הישנים[1], ומתברר כי בהם מופיע הנוסח "ויחון עלינו", אלא שהמשכילים - ובראשם וואלף היידנהיים - הם מתוך ההקפדה הידועה שלהם על הדקדוק הנכון, 'תיקנו' את הנוסח. וכמובן שמסיבה זו יש לומר בדווקא כפי הנוסח המקובל מדורי דורות. לדבריו, הוא אף התקשר אישית לגבאי ספריית חב"ד ליובאוויטש בשכונת קראון הייטס, וביקש מהם לבדוק מה הנוסח המופיע בסידור הבעל שם טוב, ואכן מתברר כי זה הוא הנוסח הנכון יותר.
יש לציין כי זה הוא גם הנוסח החבד"י, המופיע בסידור תהלת ה'.[2]
באייר תשפ"ד קיבל מהרב יחי המלך משיח מנחם מענדל עזגאווי את הספר דבר מלכות - חידושים וביאורים בהלכות מלכים, הוא העניק לרב עזגאווי סכום כסף של 40 דולרים והתבטא על הספר "כל זה יקרב ביאת המשיח", בהמשך התעניין על אדמור"ים נוספים אצלם ביקר הרב עזגאווי והעניק להם את הספר, והעניק להם את ברכתם שבכל מעשיהם תשרה סייעתא דשמיא[3].
רבי מרדכי דוד אונגר[עריכה | עריכת קוד מקור]
הוא חתנו של האדמו"ר רבי נפתלי צבי הלברשטאם מבאבוב, וידוע מקטנותו בכשרונותיו . בחיי רבי שלמה מבאבוב כיהן כר"מ בישיבה ונהרו אחריו קהל רב מבני הישיבה ומעריצים. לאחר פטירת חותנו רבי נפתלי צבי מבאבוב, חלק מחסידי באבוב הכתירו אותו לאדמו"ר, מכיון שבית המדרש הישן של החסיידות הוא כאמור לעיל במסגרת האדמו"ר השני של חסידות באבוב (הרב בן ציון אריה לייבוש הלברשטאם). פתח בית מדרש חדש עבור חסידיו ברחוב ה45.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרבי בניחום אבלים אצל רבי שלמה אחרי פטירת בתו התינוקת
- רבי שלמה בניחום אבלים אצל הרבי אחרי פטירת הרבנית חנה
- רבי מרדכי דוד מבאבוב בבית חב"ד בלונג איילנד
- האדמו"ר מבאבוב בחתונה חב"דית בקראון הייטס (כסלו תשע"ב)
הערות שוליים
- ↑ ראה לדוגמה בסידור כל בו.
- ↑ ראה כאן.
- ↑ ראו סרטון 'כל זה יקרב ביאת המשיח - אדמו"ר מבאבוב על דבר מלכות' ביוטיוב.
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |