ונתנה תוקף: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
|||
(36 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:נתנה תוקף מחזור ישן.jpg|ממוזער|הפיוט ונתנה תוקף, מתוך מחזור עתיק]] | |||
פיוט '''ונתנה תוקף''' הוא פיוט הנאמר ב[[חזרת הש"ץ]] של [[תפילת מוסף]] של [[ראש השנה]] ו[[יום הכיפורים]], קודם [[אמירת קדושה|קדושת כתר]]. ב[[ארון קודש]] פתוח. נחשב כאחד הפיוטים החשובים ביותר. מופיע במחזור נוסח חב"ד, ומקורו במחזורים קדומים. | |||
הפיוט מתאר את המתרחש בבית הדין של מעלה בימי הדין, ראש השנה ויום כיפור - את החיל והרעדה, את המשפט, ואת הדרך לבטל את רוע הגזרה. | |||
הפיוט | ==מקור הפיוט== | ||
[[קובץ:נתנה תוקף עתיק.jpg|ממוזער|נוסחאות קודמים של הפיוט "ונתנה תוקף", במגילות עתיקות]] | |||
בעולם מקובל לומר שמקור הפיוט הוא בסיפור הידוע המופיע בספר [[אור זרוע]] על רבי אמנון ממגנצא (כדלהלן). אך חוקרי הפיוטים, גם מבין היראים, טוענים שאין מקור הפיוט מרבי אמנון ממגנצא, משום שרואים את הפיוט במקורות שקדמו לו. ואף נוסח קדום לו נמצא{{הערה|1=ראה [https://col.org.il/news/85568 כאן].}} אצל רבי [[אליעזר הקליר]] או אצל רבי יניי (ינאי){{הערה|רבי יניי (כתיב מקובל: ינאי) היה פייטן ארץ-ישראלי קדום. חי ככל הנראה בימי התנאים או המוראים והוא אחד הפייטנים הקדומים ביותר, ונמנה בידי רס"ג, כמו גם אצל רבנו גרשום בשורה אחת עם יוסי בן יוסי ורבי אלעזר הקליר. זמנו המדויק לא ידוע לנו.}}. | |||
יש שכתבו, שבאור זרוע לא מופיע כי רבי אמנון חיבר את פיוט זה, אלא רק שאמרו וציווה לאחר מכן בחלום להפיץ אותו, כך שייתכן כי הפיוט היה מוכר באיטליה אך לא במגנצא, ורבי אמנון היה זה שהפיץ את הפיוט אצל האשכנזים עד שקנה את מקומו המכובד במחזורים. ואפשר שגם הנוסח שיש בידנו הוא מה שגילה רבי אמנון. | |||
תוכנו של חלק מהפיוט נזכר במאמרי חז"ל, בגמרא מסכת ראש השנה{{הערה|דף טז ע"ב}}. | |||
==מילות הפיוט== | |||
{{ציטוט|תוכן= | |||
וּנְתַנֶּה תּוֹקֶף קְדֻשַּׁת הַיּוֹם כִּי הוּא | |||
נוֹרָא וְאָיוֹם וּבוֹ תִּנָּשֵׂא מַלְכוּתֶךָ | |||
וִיכּוֹן בְּחֶסֶד כִּסְאֶךָ וְתֵשֶׁב עָלָיו בֶּאֱמֶת. | |||
אֱמֶת, כִּי אַתָּה הוּא: דַיָין וּמוֹכִיחַ וְיוֹדֵעַ וְעֵד | |||
וְכוֹתֵב וְחוֹתֵם וְסוֹפֵר וּמוֹנֶה וְתִזְכֹּר כָּל הַנִּשְׁכָּחוֹת | |||
וְתִפְתַּח אֶת סֵפֶר הַזִּכְרוֹנוֹת וּמֵאֵלָיו יִקָרֵא וְחוֹתָם יַד כָּל אָדָם בּוֹ | |||
וּבְשׁוֹפָר גָּדוֹל יִתָּקַע וְקוֹל דְּמָמָה דַּקָּה יִשָּׁמַע וּמַלְאָכִים יֵחָפֵזוּן, | |||
וְחִיל וּרְעָדָה יֹאחֵזוּן וְיֹּאמְרוּ: הִנֵּה יוֹם הַדִּין לִפְקֹד עַל צְבָא מָרוֹם בַּדִּין | |||
כִּי לֹא יִזְכּוּ בְּעֵינֶיךָ בַּדִּין וְכָל בָּאֵי עוֹלָם יַעַבְרוּן לְפָנֶיךָ כִּבְנֵי מָרוֹן | |||
כְּבַקָּרַת רוֹעֶה עֶדְרוֹ מַעֲבִיר צֹאנוֹ תַּחַת שִׁבְטוֹ כֵּן תַּעֲבִיר | |||
וְתִסְפֹּר וְתִמְנֶה וְתִפְקֹד נֶפֶשׁ כָּל חָי וְתַחְתֹּךְ קִצְבָה לְכָל בְּרִיוֹתֶךָ | |||
וְתִכְתֹּב אֶת גְּזַר דִּינָם בְּרֹאשׁ הַשָּׁנָה יִכָּתֵבוּן, וּבְיּוֹם צוֹם כִּפּוּר יֵחָתֵמוּן | |||
כַּמָּה יַעֲבְרוּן, וְכַמָּה יִבָּרֵאוּן | |||
מִי יִחְיֶּה וּמִי יָמוּת | |||
מִי בַּמַיִם וּמִי בָּאֵשׁ | |||
מִי בְּרַעַשׁ וּמִי בַּמַּגֵּפָה | |||
מִי יִשָׁקֵט וּמִי יִטָרֵף | |||
מִי יֵעָשִׁר וּמִי יֵעָנִי | |||
מִי בְּקִצּוֹ וּמִי לֹא בְּקִצּוֹ | |||
מִי בַּחֶרֶב וּמִי בַּחַיָּה, | |||
מִי יָנוּחַ וּמִי יָנוּעַ | |||
מִי יִשָׁלֵו וּמִי יִתְיַסָּר | |||
מִי יִשָׁפֵל וּמִי יָרוּם | |||
וּתְשׁוּבָה וּתְפִלָּה וּצְדָקָה מַעֲבִירִין אֶת רֹעַ הַגְּזֵרָה | |||
}} | |||
==על הפיוט== | ==על הפיוט== | ||
על הפיוט מפורסם מעשה מרטיט (אף שלאו דווקא זה המקור הקדום של הפיוט). ה"אור זרוע" כותב שהעתיק אותו מכתביו של רבי אפרים בן יעקב מבון, כותב הסיפור{{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/reader/reader.aspx?sfid=14580#p=128&fitMode=fitwidth&hlts=&ocr= אור זרוע הלכות ראש השנה סימן רעו].}}: | |||
ה"אור זרוע" כותב שהעתיק אותו מכתביו של רבי אפרים בן יעקב מבון כותב | |||
ההגמון של מגנצא דרש מרבי אמנון, שהיה מגדולי הדור, להמיר את דתו. | ההגמון של מגנצא דרש מרבי אמנון, שהיה מגדולי הדור, להמיר את דתו. | ||
שורה 17: | שורה 74: | ||
ביום השלישי לפטירתו נגלה רבי אמנון לרבנו קלונימוס בן משולם בחלום והשלים את הפיוט, וציווה אותו להפיץ בכל הקהילות פיוט זה, וכך נעשה. | ביום השלישי לפטירתו נגלה רבי אמנון לרבנו קלונימוס בן משולם בחלום והשלים את הפיוט, וציווה אותו להפיץ בכל הקהילות פיוט זה, וכך נעשה. | ||
==אצל [[הרבי]]== | |||
==אצל הרבי== | |||
===אמיתות הסיפור=== | ===אמיתות הסיפור=== | ||
ב[[אגרות קודש|אגרת קודש]]{{הערה|אגרות קודש חלק ט' אגרת ב'תרע"ה עמוד ס"ה.}} | ב[[אגרות קודש|אגרת קודש]]{{הערה|אגרות קודש חלק ט' אגרת ב'תרע"ה עמוד ס"ה.}} כותב [[הרבי]] על אמיתות פרטים ב[[סיפור]] על "ונתנה תוקף": "ממה שהעתיק מהסופרים שקדמוהו, שר' אמנון פסק דינו במה שיענישוהו, הנה צריך עיון אם אמיתי הוא, כי אסור לחבול בעצמו. וידוע שכמה עניינים ב(ספר) "שלשלת הקבלה" מפוקפקים ולא אמיתיים, וכמובא בכמה מקומות". | ||
אך יש שאומרים שהרבי רק מערער על הפרטים של הסיפור אך אין מכאן ראיה שהרבי מפקפק | אך יש שאומרים שהרבי רק מערער על הפרטים של הסיפור אך אין מכאן ראיה שהרבי מפקפק בסיפור עצמו. | ||
===ביאורים בפיוט=== | ===ביאורים בפיוט=== | ||
====כשאבא קורא==== | |||
בין אמרות הקודש בשיחת [[דברי כיבושין]] של [[צום גדליה]] (נדחה) [[תשנ"ב]]{{הערה|[[התוועדויות]] תשנ"ב כרך א' עמ' 34.}} התייחס הרבי בהרחבה לתפילת "ונתנה תוקף" – תפילה שחוברה על | בין אמרות הקודש בשיחת [[דברי כיבושין]] של [[צום גדליה]] (נדחה) [[תשנ"ב]]{{הערה|[[התוועדויות]] תשנ"ב כרך א' עמ' 34.}} התייחס הרבי בהרחבה לתפילת "ונתנה תוקף" – תפילה שחוברה על ידי רבי אמנון ממגנצה – וכה אמר: | ||
כיצד אפשר לומר דברים כאלו בעיצומו של [[יום כיפור|יום הקדוש]], וביאר שזה על דרך הסיפור עם אדמו"ר האמצעי "[[כשאבא קורא]]". | כיצד אפשר לומר דברים כאלו בעיצומו של [[יום כיפור|יום הקדוש]], וביאר שזה על דרך הסיפור עם אדמו"ר האמצעי "[[כשאבא קורא]]". | ||
שורה 39: | שורה 94: | ||
כנרמז ב"נתנה תוקף": "נתנה" (גם) מלשון נתינה, "וכל הנותן בעין יפה הוא נותן", ו"(נתנה) תוקף" – תוקף לבני-ישראל. | כנרמז ב"נתנה תוקף": "נתנה" (גם) מלשון נתינה, "וכל הנותן בעין יפה הוא נותן", ו"(נתנה) תוקף" – תוקף לבני-ישראל. | ||
=== | ====תשובה תפילה וצדקה==== | ||
הרבי | |||
הרבי מבאר{{הערה|ראה לקוטי שיחות חל"ד ע' 59 שיחת לפ' עקב ב, אות ה ואילך}} את קושיית המרש"א{{הערה|בחדושי אגדות במסכת ראש השנה.}} בנוסח הפיוט למה מוזכר רק "תשובה ותפילה וצדקה מעברין את רוע הגזרה" ולמה השמיט הפייט את "שינוי השם" (ראה ר"ה דף ט"ז ע"ב) "ושינוי המקום",. | |||
וביאר הרבי שהפייט מנה דברים ששייכים לעברת רוע הגזרה, משא"כ שינוי השם, ושינוי המקום, וכו' הוא מציאות חדשה לגמרי. | |||
== | ====דירה בתחתונים==== | ||
עוד ביאר הרבי{{הערה|בלקו"ש חי"ט בשיחה לר"ה - ו' תשרי (ס"ח) }} שרואים שיהודים מתעוררים בעת אמירת "ונתנה תוקף כו', מי ינוח וכו'" יותר מתוך פנימות הלב ויותר מהתעוררות, מאשר בעת אמירת "מלוך על העולם כולו בכבודך" כו'. | |||
שלכאורה עיקר הבקשה של יהודי תהיה בהתעוררות שהקב"ה ינהיג את העולם, יותר מאשר חייו הפרטיים. | |||
מבאר הרבי שהטעם הפנימי בזה הוא מפני שכוונת עצמותו ית' היא דוקא ב[[דירה בתחתונים]], ולכן כאשר יהודי מבקש על חייו הגשמיים, יותר מרגיש את פנימיות כוונת הקב"ה בבריאת העולם{{הערה|1=וראה במה שהעירו כאן: http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=803&cat=3&haoro=4}}. | |||
===מנהגי הרבי=== | |||
הרבי נוהג לעמוד באמירת הפיוט{{הערה|1=[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2016/09/30-09-2016-02-39-30-%D7%9C%D7%90%D7%99%D7%A0%D7%A4%D7%95.pdf מדריך תשרי - מכון הלכה חב"ד]}}. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* [https://col.org.il/news/85568 האם ה"ונתנה תוקף" חובר | * [https://col.org.il/news/85568 האם ה"ונתנה תוקף" חובר על ידי רבי אמנון ממגנצא? ● תגלית] {{COL}} | ||
* [https://col.org.il/news/113268 'ונתנה תוקף' מרגש ומיוחד], מותאם ל[[ניגון מפולטובה]] {{COL}} | * [https://col.org.il/news/113268 'ונתנה תוקף' מרגש ומיוחד], מותאם ל[[ניגון מפולטובה]] {{COL}} | ||
* [http://old2.ih.chabad.info/images/notimage/77931_he_6.mp3 הפיוט מנוגן על ידי הרב מרדכי צבי ברקוביץ] מחשובי [[בעלי | * [http://old2.ih.chabad.info/images/notimage/77931_he_6.mp3 הפיוט מנוגן על ידי הרב מרדכי צבי ברקוביץ] מחשובי [[בעלי תפילה ב-770]] {{אינפו}} | ||
* גילויים חדשים על מקור הפיוט המרטיט "ונתנה תוקף" httפפps://blog.nli.org.il/unetanneh_tokef/ | * גילויים חדשים על מקור הפיוט המרטיט "ונתנה תוקף" httפפps://blog.nli.org.il/unetanneh_tokef/ | ||
{{ראש השנה}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:פיוטים]] | |||
[[קטגוריה:ראש השנה]] |
גרסה אחרונה מ־00:15, 17 ביוני 2024
![](/images/thumb/5/55/%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A7%D7%A3_%D7%9E%D7%97%D7%96%D7%95%D7%A8_%D7%99%D7%A9%D7%9F.jpg/300px-%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A7%D7%A3_%D7%9E%D7%97%D7%96%D7%95%D7%A8_%D7%99%D7%A9%D7%9F.jpg)
פיוט ונתנה תוקף הוא פיוט הנאמר בחזרת הש"ץ של תפילת מוסף של ראש השנה ויום הכיפורים, קודם קדושת כתר. בארון קודש פתוח. נחשב כאחד הפיוטים החשובים ביותר. מופיע במחזור נוסח חב"ד, ומקורו במחזורים קדומים.
הפיוט מתאר את המתרחש בבית הדין של מעלה בימי הדין, ראש השנה ויום כיפור - את החיל והרעדה, את המשפט, ואת הדרך לבטל את רוע הגזרה.
מקור הפיוט[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/a/a1/%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A7%D7%A3_%D7%A2%D7%AA%D7%99%D7%A7.jpg/300px-%D7%A0%D7%AA%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A7%D7%A3_%D7%A2%D7%AA%D7%99%D7%A7.jpg)
בעולם מקובל לומר שמקור הפיוט הוא בסיפור הידוע המופיע בספר אור זרוע על רבי אמנון ממגנצא (כדלהלן). אך חוקרי הפיוטים, גם מבין היראים, טוענים שאין מקור הפיוט מרבי אמנון ממגנצא, משום שרואים את הפיוט במקורות שקדמו לו. ואף נוסח קדום לו נמצא[1] אצל רבי אליעזר הקליר או אצל רבי יניי (ינאי)[2].
יש שכתבו, שבאור זרוע לא מופיע כי רבי אמנון חיבר את פיוט זה, אלא רק שאמרו וציווה לאחר מכן בחלום להפיץ אותו, כך שייתכן כי הפיוט היה מוכר באיטליה אך לא במגנצא, ורבי אמנון היה זה שהפיץ את הפיוט אצל האשכנזים עד שקנה את מקומו המכובד במחזורים. ואפשר שגם הנוסח שיש בידנו הוא מה שגילה רבי אמנון.
תוכנו של חלק מהפיוט נזכר במאמרי חז"ל, בגמרא מסכת ראש השנה[3].
מילות הפיוט[עריכה | עריכת קוד מקור]
וּנְתַנֶּה תּוֹקֶף קְדֻשַּׁת הַיּוֹם כִּי הוּא
נוֹרָא וְאָיוֹם וּבוֹ תִּנָּשֵׂא מַלְכוּתֶךָ
וִיכּוֹן בְּחֶסֶד כִּסְאֶךָ וְתֵשֶׁב עָלָיו בֶּאֱמֶת.
אֱמֶת, כִּי אַתָּה הוּא: דַיָין וּמוֹכִיחַ וְיוֹדֵעַ וְעֵד
וְכוֹתֵב וְחוֹתֵם וְסוֹפֵר וּמוֹנֶה וְתִזְכֹּר כָּל הַנִּשְׁכָּחוֹת
וְתִפְתַּח אֶת סֵפֶר הַזִּכְרוֹנוֹת וּמֵאֵלָיו יִקָרֵא וְחוֹתָם יַד כָּל אָדָם בּוֹ
וּבְשׁוֹפָר גָּדוֹל יִתָּקַע וְקוֹל דְּמָמָה דַּקָּה יִשָּׁמַע וּמַלְאָכִים יֵחָפֵזוּן,
וְחִיל וּרְעָדָה יֹאחֵזוּן וְיֹּאמְרוּ: הִנֵּה יוֹם הַדִּין לִפְקֹד עַל צְבָא מָרוֹם בַּדִּין
כִּי לֹא יִזְכּוּ בְּעֵינֶיךָ בַּדִּין וְכָל בָּאֵי עוֹלָם יַעַבְרוּן לְפָנֶיךָ כִּבְנֵי מָרוֹן
כְּבַקָּרַת רוֹעֶה עֶדְרוֹ מַעֲבִיר צֹאנוֹ תַּחַת שִׁבְטוֹ כֵּן תַּעֲבִיר
וְתִסְפֹּר וְתִמְנֶה וְתִפְקֹד נֶפֶשׁ כָּל חָי וְתַחְתֹּךְ קִצְבָה לְכָל בְּרִיוֹתֶךָ
וְתִכְתֹּב אֶת גְּזַר דִּינָם בְּרֹאשׁ הַשָּׁנָה יִכָּתֵבוּן, וּבְיּוֹם צוֹם כִּפּוּר יֵחָתֵמוּן
כַּמָּה יַעֲבְרוּן, וְכַמָּה יִבָּרֵאוּן
מִי יִחְיֶּה וּמִי יָמוּת
מִי בַּמַיִם וּמִי בָּאֵשׁ
מִי בְּרַעַשׁ וּמִי בַּמַּגֵּפָה
מִי יִשָׁקֵט וּמִי יִטָרֵף
מִי יֵעָשִׁר וּמִי יֵעָנִי
מִי בְּקִצּוֹ וּמִי לֹא בְּקִצּוֹ
מִי בַּחֶרֶב וּמִי בַּחַיָּה,
מִי יָנוּחַ וּמִי יָנוּעַ
מִי יִשָׁלֵו וּמִי יִתְיַסָּר
מִי יִשָׁפֵל וּמִי יָרוּם
וּתְשׁוּבָה וּתְפִלָּה וּצְדָקָה מַעֲבִירִין אֶת רֹעַ הַגְּזֵרָה
על הפיוט[עריכה | עריכת קוד מקור]
על הפיוט מפורסם מעשה מרטיט (אף שלאו דווקא זה המקור הקדום של הפיוט). ה"אור זרוע" כותב שהעתיק אותו מכתביו של רבי אפרים בן יעקב מבון, כותב הסיפור[4]:
ההגמון של מגנצא דרש מרבי אמנון, שהיה מגדולי הדור, להמיר את דתו.
כדי להתחמק מהדרישה ביקש רבי אמנון שלושה ימים כדי לשקול בדבר. אחר כך התחרט על שלא דחה את ההגמון לאלתר ובכך רמז לו, כביכול, שהמרת הדת באה בחשבון מבחינתו. ביום השלישי, משלא הגיע לארמון, הביאוהו אל ההגמון בכוח.
רבי אמנון הציע להגמון לכרות את לשונו, שכשלה כאשר לא דחתה את ההצעה מיד, אך ההגמון חפץ להעניש דווקא את רגליו, שלא הביאו אותו לארמון. הוא עונה בייסורים איומים, ואנשי ההגמון כרתו את פרקי אצבעות ידיו ורגליו אחת אחת והמליחו את הפצעים במלח. היה זה בסמוך לראש השנה, ומשהחזירוהו לביתו והגיע החג, ביקש שיביאוהו לבית הכנסת. שם, לפני אמירת קדושה, פתח את פיו ואמר את פיוט "ונתנה תוקף"; משסיים אותו נפטר.
ביום השלישי לפטירתו נגלה רבי אמנון לרבנו קלונימוס בן משולם בחלום והשלים את הפיוט, וציווה אותו להפיץ בכל הקהילות פיוט זה, וכך נעשה.
אצל הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
אמיתות הסיפור[עריכה | עריכת קוד מקור]
באגרת קודש[5] כותב הרבי על אמיתות פרטים בסיפור על "ונתנה תוקף": "ממה שהעתיק מהסופרים שקדמוהו, שר' אמנון פסק דינו במה שיענישוהו, הנה צריך עיון אם אמיתי הוא, כי אסור לחבול בעצמו. וידוע שכמה עניינים ב(ספר) "שלשלת הקבלה" מפוקפקים ולא אמיתיים, וכמובא בכמה מקומות".
אך יש שאומרים שהרבי רק מערער על הפרטים של הסיפור אך אין מכאן ראיה שהרבי מפקפק בסיפור עצמו.
ביאורים בפיוט[עריכה | עריכת קוד מקור]
כשאבא קורא[עריכה | עריכת קוד מקור]
בין אמרות הקודש בשיחת דברי כיבושין של צום גדליה (נדחה) תשנ"ב[6] התייחס הרבי בהרחבה לתפילת "ונתנה תוקף" – תפילה שחוברה על ידי רבי אמנון ממגנצה – וכה אמר:
כיצד אפשר לומר דברים כאלו בעיצומו של יום הקדוש, וביאר שזה על דרך הסיפור עם אדמו"ר האמצעי "כשאבא קורא".
לבני-ישראל הוענק התוקף שיוכלו לפעול שמכל העניינים – גם אותם הבלתי-רצויים שנזכרו בתפילת "נתנה תוקף" – תהיה תוצאה אחת ויחידה, אותה ממשיכים מיד אחרי שמסיימים תפילה האמורה – "כתר יתנו לך"...
ויתרה מזה, המשיך הרבי, כאשר תפילת "נתנה תוקף" (על פרטיה המהווה הכנה ל"כתר יתנו לך") נאמרת באופן ש"אבא קורא" [על משקל הסיפור החסידי "כשאבא קורא לא נשמעים עניינים שהם היפך הברכות"] כולל גם מתוך ידיעה שממנה באים ל"כתר יתנו לך", אזיי לא נשמעים מלכתחילה ענינים דהיפך הטוב.
בדברו על התוקף שניתן לבני-ישראל (צוטט לעיל), הבהיר:
כנרמז ב"נתנה תוקף": "נתנה" (גם) מלשון נתינה, "וכל הנותן בעין יפה הוא נותן", ו"(נתנה) תוקף" – תוקף לבני-ישראל.
תשובה תפילה וצדקה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי מבאר[7] את קושיית המרש"א[8] בנוסח הפיוט למה מוזכר רק "תשובה ותפילה וצדקה מעברין את רוע הגזרה" ולמה השמיט הפייט את "שינוי השם" (ראה ר"ה דף ט"ז ע"ב) "ושינוי המקום",.
וביאר הרבי שהפייט מנה דברים ששייכים לעברת רוע הגזרה, משא"כ שינוי השם, ושינוי המקום, וכו' הוא מציאות חדשה לגמרי.
דירה בתחתונים[עריכה | עריכת קוד מקור]
עוד ביאר הרבי[9] שרואים שיהודים מתעוררים בעת אמירת "ונתנה תוקף כו', מי ינוח וכו'" יותר מתוך פנימות הלב ויותר מהתעוררות, מאשר בעת אמירת "מלוך על העולם כולו בכבודך" כו'.
שלכאורה עיקר הבקשה של יהודי תהיה בהתעוררות שהקב"ה ינהיג את העולם, יותר מאשר חייו הפרטיים.
מבאר הרבי שהטעם הפנימי בזה הוא מפני שכוונת עצמותו ית' היא דוקא בדירה בתחתונים, ולכן כאשר יהודי מבקש על חייו הגשמיים, יותר מרגיש את פנימיות כוונת הקב"ה בבריאת העולם[10].
מנהגי הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי נוהג לעמוד באמירת הפיוט[11].
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- האם ה"ונתנה תוקף" חובר על ידי רבי אמנון ממגנצא? ● תגלית
- 'ונתנה תוקף' מרגש ומיוחד, מותאם לניגון מפולטובה
- הפיוט מנוגן על ידי הרב מרדכי צבי ברקוביץ מחשובי בעלי תפילה ב-770
- גילויים חדשים על מקור הפיוט המרטיט "ונתנה תוקף" httפפps://blog.nli.org.il/unetanneh_tokef/
ראש השנה | ||
---|---|---|
הכנות לראש השנה | איחולי "כתיבה וחתימה טובה" · שבת שלפני ראש השנה · שבת סליחות · סליחות · מגבית לצרכי ראש השנה · ערב ראש השנה · התרת נדרים | |
סדר החג והתפילות | תפילות ראש השנה · סעודות ראש השנה · קריאת התורה בראש השנה · תקיעת שופר · ונתנה תוקף · מלכויות זכרונות ושופרות · אבינו מלכנו · תשליך | |
עניני החג | בנין המלכות · שמות ראש השנה · נסיעה לרבי · מבצע שופר | |
ניגונים | רחמנא דעני · ניגון דביקות לאדה"ז · ניגון קדיש (ברדיצ'וב) · מכלכל חיים · גאוותו גדלה · מן המיצר · ברכות קודם התקיעות · ניגון הכנה לתקיעות לר' נחום מצ'רנוביל · ניגון קודם 'קדיש' בתפילת מוסף · ארשת שפתינו · אשרי איש שלא ישכחך · הבן יקיר לי · היום תאמצנו |
הערות שוליים
- ↑ ראה כאן.
- ↑ רבי יניי (כתיב מקובל: ינאי) היה פייטן ארץ-ישראלי קדום. חי ככל הנראה בימי התנאים או המוראים והוא אחד הפייטנים הקדומים ביותר, ונמנה בידי רס"ג, כמו גם אצל רבנו גרשום בשורה אחת עם יוסי בן יוסי ורבי אלעזר הקליר. זמנו המדויק לא ידוע לנו.
- ↑ דף טז ע"ב
- ↑ אור זרוע הלכות ראש השנה סימן רעו.
- ↑ אגרות קודש חלק ט' אגרת ב'תרע"ה עמוד ס"ה.
- ↑ התוועדויות תשנ"ב כרך א' עמ' 34.
- ↑ ראה לקוטי שיחות חל"ד ע' 59 שיחת לפ' עקב ב, אות ה ואילך
- ↑ בחדושי אגדות במסכת ראש השנה.
- ↑ בלקו"ש חי"ט בשיחה לר"ה - ו' תשרי (ס"ח)
- ↑ וראה במה שהעירו כאן: http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=803&cat=3&haoro=4
- ↑ מדריך תשרי - מכון הלכה חב"ד