אלעזר אבוחצירא: הבדלים בין גרסאות בדף
(אחידות אנציקלופדית) |
תמים של הרבי (שיחה | תרומות) |
||
(36 גרסאות ביניים של 14 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אלעזר אבוחצירא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונת | [[קובץ:אלעזר אבוחצירא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונת רבי אלעזר]] | ||
רבי '''אלעזר אבוחצירא''' (כונה '''בבא אלעזר'''; 9 באוגוסט 1948, [[ד' באב]] ה'[[תש"ח]] - 29 ביולי 2011, [[כ"ז בתמוז]] ה'[[תשע"א]]) היה [[רב]] ומקובל. | רבי '''אלעזר אבוחצירא''' (כונה '''בבא אלעזר'''; 9 באוגוסט 1948, [[ד' באב]] ה'[[תש"ח]] - 29 ביולי 2011, [[כ"ז בתמוז]] ה'[[תשע"א]]) היה [[רב]] ומקובל. בנו של רבי [[מאיר אבוחצירא]] ונכדו של [[הבאבא סאלי]]. נחשב למומחה בקבלה מעשית ולבעל סגולות. נרצח על ידי אחד ממבקשי עצתו. | ||
==תולדות חיים== | |||
נולד בעיר ריסאני, מחוז תפילאלת שב[[מרוקו]], לרבי מאיר (ה"בבא מאיר") ולרבנית שמחה אבוחצירא. | |||
בילדותו עברה המשפחה ל[[ארפוד]], בעקבות מינוי אביו לרבה של ארפוד. | |||
רבים באו לקבל את עצתו או ברכתו, בהם אשכנזים וספרדים, פשוטי עם ופוליטיקאים. חסידיו תרמו לביסוס חצרו ביד רחבה, ב-2011 העריך העיתון TheMarker את הונו בכ-80 מיליון דולר. | ===תלמיד ישיבות חב"ד=== | ||
זקנו ה[[בבא סאלי]] ואביו רבי [[מאיר אבוחצירא]] ניהלו יחד עם חב"ד את מוסדות חב"ד בארפוד. רבי מאיר הכניס את ילדיו ללמוד במוסדות חב"ד עליהם היה אחראי חתנו הרב [[עמינדב מכלוף קריספין]]. | |||
רבי אלעזר למד בישיבת חב"ד בארפוד - שמו מופיע ברשימות התלמידים הנדפסות בספר תולדות [[חב"ד במרוקו]]{{הערה|תולדות [[חב"ד במרוקו]] עמוד 73}}. | |||
בשנת [[תשכ"ג]] למד בישיבת חב"ד ב[[קזבלנקה]] במשך כשנה. בספר תולדות [[חב"ד במרוקו]], השליח וראש הישיבה הרב [[שלום איידלמן]] מספר על תקופת לימודיו של רבי אלעזר בישיבת חב"ד בקזבלנקה: "הרב מאיר אבוחצירא שלח לי מכתב מיוחד ובו הדרכות כיצד לחנך את בנו". וכיאה לבנם של קדושים נבחרה לו חברותא מתאימה - הרב [[יוסף יצחק מטוסוב]] בנו של מנהל מוסדות חב"ד במרוקו הרב [[שלמה מטוסוב]].{{הערה| תולדות [[חב"ד במרוקו]]}}. | |||
אמו נפטרה ב[[תשכ"ה]]. | |||
ב[[אדר]] [[תשכ"ו]] (1966) עלה לישראל עם אביו והמשפחה התיישבה ב[[אשדוד]]. | |||
לאחר שעלה למד בישיבת [[הרמב"ם]] שב[[תל אביב]] אצל הרב אברהם חפוטא שהיה מקורבו של סבו הבאבא סאלי ובישיבת פורת יוסף. | |||
אחיו הרב [[דוד אבוחצירא]] מעיד שהוא ידע בעל פה את ליקוטי אמרים - תניא. | |||
===אדמו"ר ופרוש=== | |||
לאחר פטירתו של הבאבא סאלי קיבל אדמו"רות ב[[באר שבע]] ועבר לגור ברחוב קפריסין בעיר. במקביל אליו קיבלו אדמו"רות גם אחיו, הרב [[דוד חי אבוחצירא]], שביסס את חצרו ב[[נהריה]], ודודו, הרב [[ברוך אבוחצירא]], שבנה את ביתו ב[[נתיבות]]. הרב אלעזר גר בבית שמנהרה מוליכה ממנו אל בית הכנסת, ובעשרות השנים האחרונות יצא מביתו פעמים בודדות בלבד. את דרכו יוצאת הדופן בפרישות מאירועים ציבוריים קיבל מאביו, שנהג כך בשבתו ב[[אשדוד]]. | |||
רבים באו לקבל את עצתו או ברכתו, בהם אשכנזים וספרדים, פשוטי עם ופוליטיקאים. | |||
{{הערה|כנהוג בחצרות אדמו"רים, חסידיו תרמו לביסוס חצרו ביד רחבה, וחלק גדול מהתרומות מתוך הערצה אישית לאדמו"ר נרשמים על שמו הפרטי, והדבר גרם חוסר הבנה בתקשורת הישראלית, שחשבה כי אדמו"רים מסויימים גורפים הון אישי. ב-2011 העריך העיתון TheMarker את הונו בכ-80 מיליון דולר. אורח חייו האישי היה סגפני וצנוע, ועם הכספים שתרמו דרכו החזיק מפעלי תורה וחסד בהיקף עצום ובהם - כולל גדול של אברכים בבאר-שבע, ובית תמחוי}}. | |||
הרב אבוחצירא היה נשוי עם דבורה ואב לשבעה, נודע כצדיק גדול וקדוש ומלומד בניסים אשר אלפים ורבבות היו מגיעים לבית מדרשו לקבל ברכתו ועצתו. | |||
==רציחתו== | ==רציחתו== | ||
בליל [[כ"ז בתמוז]] ה'[[תשע"א]] נרצח הרב אבוחצירא בדקירות סכין. הרוצח | בליל [[כ"ז בתמוז]] ה'[[תשע"א]] נרצח הרב אבוחצירא בדקירות סכין. הרוצח אשר דהן, תושב [[אלעד]] בן 42 נהג לקבל מהרב ברכה וייעוץ ורצח את הרב אבוחצירא בעת שקרא פתק עליו נרשמה בקשתו של דהן, בזמן קבלת קהל. | ||
מסע הלוויה החל מבית מדרשו בבאר שבע, משם הוסעה המיטה לישיבת פורת יוסף ב[[ירושלים]], ומשם יצאה הלוויתו בהשתתפות רבבות בני אדם. הוא נקבר בבית הקברות ב[[הר הזיתים]]. בהלוויתו הוכתר בנו הבכור רבי [[פנחס אבוחצירא]] לממשיך דרכו. | |||
==קשריו עם חסידות חב"ד== | |||
==קשריו | בנו הרב [[פינחס אבוחצירא]], מי שהמשיך את דרכו לאחר פטירתו ועומד כיום בראש החצר, {{ציטוטון|הקשר של אבא לרבי ולחסידות חב"ד היה חזק מאוד. הישיבה הראשונה שאבא למד בה (חב"ד בארפוד), הייתה ישיבה חב"דית, שנפתחה לפי הוראתו של הרבי. הוא הזכיר זאת ודיבר על כך בלי סוף}}. סיפר, לאביו הייתה בבית סכין שחיטה מיוחדת שאותה שלח הרבי לאביו של רבי אלעזר, רבי [[מאיר אבוחצירא]], עוד כשהיה במרוקו. רבי אלעזר קיבל אותה ב[[ירושה]] ובכל [[ערב פסח]] היה מוציא את הסכין מהארון המיוחד שבו הונחה, קורא לכל בני הבית, מראה בהתלהבות את הסכין ומפליג בדבריו על [[הרבי]]. | ||
הקשר בינו לבין הרבי, היה מיוחד במינו ואהדתו הגדולה של 'בבא אלעזר' כלפי הרבי נראתה תמיד. {{ציטוטון|בכל פעם ששמו של הרבי היה עולה על השולחן, הרב אלעזר היה מתבטא במילים 'הוא קודש קודשים', והיה מספר אודותיו. כשהיו מזכירים את שלוחי הרבי, הרב אלעזר היה משבח אותם ואת מעשיהם, דרך קבע}}. הרב אלעזר נהג לומר פעמים רבות ש'רק בזכות חב"ד נצלה [[יהדות מרוקו]]{{הערה|מפי בני משפחה}}. | |||
היה עורך סעודה ב[[י"ט כסלו]] לכבוד [[חג הגאולה של אדמו"ר הזקן]]. מסופר עוד כי ידע את כל [[ספר התניא]] בעל פה{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=63092 הבבא אלעזר: חב"ד הצילה את יהדות מרוקו]}} | |||
==משפחתו== | |||
*זקנו [[הבבא סאלי]] | |||
*אביו [[הבבא מאיר]] | |||
*אחיו רבי [[דוד אבוחצירא]] | |||
*גיסו (בעל אחותו) הוא הרב [[עמינדב מכלוף קריספין]], רב העיר [[קרית ביאליק]]. | |||
*גיסו הרב [[חיים פינטו]] רב הערים אשדוד וקרית מלאכי. | |||
*בנו רבי [[פנחס אבוחצירא]] | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*תולדות [[חב"ד במרוקו]] | |||
*[[שבועון בית משיח]] גיליונות 788 789 - כתבות ומאמרים בעקבות הסתלקות רבי אלעזר אבוחצירא ע"ה | |||
{{סדרה|הקודם=האדמו"ר הבאבא [[מאיר אבוחצירא]]|רשימה=רבני [[אבוחצירא]]|שנה=[[ד' אב]] [[תש"ח]] - [[כ"ז תמוז]] [[תשע"א]]|הבא=האדמו"ר הבאבא [[פנחס אבוחצירא]]}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:רבני ספרד]] | [[קטגוריה:רבני ספרד]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תש"ח]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"א]] | |||
[[קטגוריה:משפחת אבוחצירא]] | |||
[[קטגוריה: ידידי חב"ד]] | |||
[[קטגוריה: בוגרי מוסדות חב"ד במרוקו]] |
גרסה מ־21:09, 25 במאי 2024
![](/images/c/c3/%D7%90%D7%9C%D7%A2%D7%96%D7%A8_%D7%90%D7%91%D7%95%D7%97%D7%A6%D7%99%D7%A8%D7%90.jpg)
רבי אלעזר אבוחצירא (כונה בבא אלעזר; 9 באוגוסט 1948, ד' באב ה'תש"ח - 29 ביולי 2011, כ"ז בתמוז ה'תשע"א) היה רב ומקובל. בנו של רבי מאיר אבוחצירא ונכדו של הבאבא סאלי. נחשב למומחה בקבלה מעשית ולבעל סגולות. נרצח על ידי אחד ממבקשי עצתו.
תולדות חיים
נולד בעיר ריסאני, מחוז תפילאלת שבמרוקו, לרבי מאיר (ה"בבא מאיר") ולרבנית שמחה אבוחצירא.
בילדותו עברה המשפחה לארפוד, בעקבות מינוי אביו לרבה של ארפוד.
תלמיד ישיבות חב"ד
זקנו הבבא סאלי ואביו רבי מאיר אבוחצירא ניהלו יחד עם חב"ד את מוסדות חב"ד בארפוד. רבי מאיר הכניס את ילדיו ללמוד במוסדות חב"ד עליהם היה אחראי חתנו הרב עמינדב מכלוף קריספין.
רבי אלעזר למד בישיבת חב"ד בארפוד - שמו מופיע ברשימות התלמידים הנדפסות בספר תולדות חב"ד במרוקו[1].
בשנת תשכ"ג למד בישיבת חב"ד בקזבלנקה במשך כשנה. בספר תולדות חב"ד במרוקו, השליח וראש הישיבה הרב שלום איידלמן מספר על תקופת לימודיו של רבי אלעזר בישיבת חב"ד בקזבלנקה: "הרב מאיר אבוחצירא שלח לי מכתב מיוחד ובו הדרכות כיצד לחנך את בנו". וכיאה לבנם של קדושים נבחרה לו חברותא מתאימה - הרב יוסף יצחק מטוסוב בנו של מנהל מוסדות חב"ד במרוקו הרב שלמה מטוסוב.[2].
אמו נפטרה בתשכ"ה.
באדר תשכ"ו (1966) עלה לישראל עם אביו והמשפחה התיישבה באשדוד.
לאחר שעלה למד בישיבת הרמב"ם שבתל אביב אצל הרב אברהם חפוטא שהיה מקורבו של סבו הבאבא סאלי ובישיבת פורת יוסף.
אחיו הרב דוד אבוחצירא מעיד שהוא ידע בעל פה את ליקוטי אמרים - תניא.
אדמו"ר ופרוש
לאחר פטירתו של הבאבא סאלי קיבל אדמו"רות בבאר שבע ועבר לגור ברחוב קפריסין בעיר. במקביל אליו קיבלו אדמו"רות גם אחיו, הרב דוד חי אבוחצירא, שביסס את חצרו בנהריה, ודודו, הרב ברוך אבוחצירא, שבנה את ביתו בנתיבות. הרב אלעזר גר בבית שמנהרה מוליכה ממנו אל בית הכנסת, ובעשרות השנים האחרונות יצא מביתו פעמים בודדות בלבד. את דרכו יוצאת הדופן בפרישות מאירועים ציבוריים קיבל מאביו, שנהג כך בשבתו באשדוד.
רבים באו לקבל את עצתו או ברכתו, בהם אשכנזים וספרדים, פשוטי עם ופוליטיקאים.
[3].
הרב אבוחצירא היה נשוי עם דבורה ואב לשבעה, נודע כצדיק גדול וקדוש ומלומד בניסים אשר אלפים ורבבות היו מגיעים לבית מדרשו לקבל ברכתו ועצתו.
רציחתו
בליל כ"ז בתמוז ה'תשע"א נרצח הרב אבוחצירא בדקירות סכין. הרוצח אשר דהן, תושב אלעד בן 42 נהג לקבל מהרב ברכה וייעוץ ורצח את הרב אבוחצירא בעת שקרא פתק עליו נרשמה בקשתו של דהן, בזמן קבלת קהל.
מסע הלוויה החל מבית מדרשו בבאר שבע, משם הוסעה המיטה לישיבת פורת יוסף בירושלים, ומשם יצאה הלוויתו בהשתתפות רבבות בני אדם. הוא נקבר בבית הקברות בהר הזיתים. בהלוויתו הוכתר בנו הבכור רבי פנחס אבוחצירא לממשיך דרכו.
קשריו עם חסידות חב"ד
בנו הרב פינחס אבוחצירא, מי שהמשיך את דרכו לאחר פטירתו ועומד כיום בראש החצר, "הקשר של אבא לרבי ולחסידות חב"ד היה חזק מאוד. הישיבה הראשונה שאבא למד בה (חב"ד בארפוד), הייתה ישיבה חב"דית, שנפתחה לפי הוראתו של הרבי. הוא הזכיר זאת ודיבר על כך בלי סוף". סיפר, לאביו הייתה בבית סכין שחיטה מיוחדת שאותה שלח הרבי לאביו של רבי אלעזר, רבי מאיר אבוחצירא, עוד כשהיה במרוקו. רבי אלעזר קיבל אותה בירושה ובכל ערב פסח היה מוציא את הסכין מהארון המיוחד שבו הונחה, קורא לכל בני הבית, מראה בהתלהבות את הסכין ומפליג בדבריו על הרבי.
הקשר בינו לבין הרבי, היה מיוחד במינו ואהדתו הגדולה של 'בבא אלעזר' כלפי הרבי נראתה תמיד. "בכל פעם ששמו של הרבי היה עולה על השולחן, הרב אלעזר היה מתבטא במילים 'הוא קודש קודשים', והיה מספר אודותיו. כשהיו מזכירים את שלוחי הרבי, הרב אלעזר היה משבח אותם ואת מעשיהם, דרך קבע". הרב אלעזר נהג לומר פעמים רבות ש'רק בזכות חב"ד נצלה יהדות מרוקו[4].
היה עורך סעודה בי"ט כסלו לכבוד חג הגאולה של אדמו"ר הזקן. מסופר עוד כי ידע את כל ספר התניא בעל פה[5]
משפחתו
- זקנו הבבא סאלי
- אביו הבבא מאיר
- אחיו רבי דוד אבוחצירא
- גיסו (בעל אחותו) הוא הרב עמינדב מכלוף קריספין, רב העיר קרית ביאליק.
- גיסו הרב חיים פינטו רב הערים אשדוד וקרית מלאכי.
- בנו רבי פנחס אבוחצירא
לקריאה נוספת
- תולדות חב"ד במרוקו
- שבועון בית משיח גיליונות 788 789 - כתבות ומאמרים בעקבות הסתלקות רבי אלעזר אבוחצירא ע"ה
הקודם: האדמו"ר הבאבא מאיר אבוחצירא |
רבני אבוחצירא ד' אב תש"ח - כ"ז תמוז תשע"א |
הבא: האדמו"ר הבאבא פנחס אבוחצירא |
הערות שוליים
- ↑ תולדות חב"ד במרוקו עמוד 73
- ↑ תולדות חב"ד במרוקו
- ↑ כנהוג בחצרות אדמו"רים, חסידיו תרמו לביסוס חצרו ביד רחבה, וחלק גדול מהתרומות מתוך הערצה אישית לאדמו"ר נרשמים על שמו הפרטי, והדבר גרם חוסר הבנה בתקשורת הישראלית, שחשבה כי אדמו"רים מסויימים גורפים הון אישי. ב-2011 העריך העיתון TheMarker את הונו בכ-80 מיליון דולר. אורח חייו האישי היה סגפני וצנוע, ועם הכספים שתרמו דרכו החזיק מפעלי תורה וחסד בהיקף עצום ובהם - כולל גדול של אברכים בבאר-שבע, ובית תמחוי
- ↑ מפי בני משפחה
- ↑ הבבא אלעזר: חב"ד הצילה את יהדות מרוקו