תהלים ב': הבדלים בין גרסאות בדף
מאין תקציר עריכה |
|||
שורה 32: | שורה 32: | ||
==חז"ל על הפרק== | ==חז"ל על הפרק== | ||
====פסוק י"א==== | |||
'''וגילו ברעדה''' | |||
*במקום גילה שם תהיה רעדה, מכאן שאין עומדים להתפלל אלא מתוך כובד ראש{{הערה|ברכות ל' ע"ב.}}. | |||
*כתוב אחד אמר עבדו את ה' ביראה וכתוב אחר אמר עבדו את ה' בשמחה, איך אפשר לעשות את שניהם ביחד? אלא כשאדם כאדם עומד בתפילה יהיה שמח שעובד לה' שאין כמותו בעולם, ואל תהי נוהג בפני בקלות ראש אלא ביראה. | |||
*וגילו ברעדה, מפרש ר' אחא: כשתבוא השעה שכתוב בה "רעדה אחזה חנפים", ישראל שעובדים להקב"ה הם גלים ושמחים, לכן כתוב וגילו ברעדה{{הערה|[[ילקוט שמעוני]]}}. | |||
==הרבי על הפרק== | ==הרבי על הפרק== |
גרסה מ־14:49, 15 בנובמבר 2020
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
תהלים ב'
לָמָּה רָגְשׁוּ גוֹיִם וּלְאֻמִּים יֶהְגּוּ רִיק |
---|
א לָמָּה רָגְשׁוּ גוֹיִם וּלְאֻמִּים יֶהְגּוּ רִיק. |
תהלים ב' הוא המזמור השני בספר תהלים. עיקר המזמור הוא דברי תוכחה לגויים והבטחה למלך המשיח. וכן בו[1] מדבר המשורר לכל אדם שלא יתחכם על מידותיו של הקב"ה, ואם יש לאדם איזו שמחה שיהיה ברעדה (יראה) כדי שלא יגרמו חטאיו ויהיה היפך השמחה.
תוכן המזמור
פסוקים א'-ג': ניסיון הגויים למרוד בה' ובמשיחו, פסוקים ד'-ו': תגובת ה' להתנהגות הגויים, פסוקים ז'-ט': התיחסות ה' אל משיחו ומילוי משאלותיו, פסוקים י'-י"ב: התראה למלכי הגויים לעבוד את ה' פן יענשו.
בגמרא[2] הובא שהפסוק "בְּנִי אַתָּה אֲנִי הַיּוֹם יְלִדְתִּיךָ" מתייחס על מלך המשיח ככתוב בהמשך המזמור "שְׁאַל מִמֶּנִּי וְאֶתְּנָה גוֹיִם נַחֲלָתֶךָ..." וכשמשיח רואה את משיח בן יוסף נהרג אז אומר הוא לה' איני מבקש אלא חיים ועונה לו ה' כבר ניבא עליך דוד שנאמר "חַיִּים שָׁאַל מִמְּךָ נָתַתָּה לּוֹ אֹרֶךְ יָמִים, עוֹלָם וָעֶד".
וגם מוכח מהפסוק עצמו[3] שבימות המשיח ה' יגלה (="ילידיתיך" שענין הלידה הוא גילוי ההעלם) לכל העמים שישראל הם בניו ("בני אתה").
כשמתבוננים בפירושו של מזמור זה מוצאים דבר נפלא[4]: הקב"ה מבטיח לדוד המלך (וכן הכוונה לשאר הצדיקים), שכל מה שיבקש ("עד אפסי ארץ"!) יביא לו מיד.
חז"ל על הפרק
פסוק י"א
וגילו ברעדה
- במקום גילה שם תהיה רעדה, מכאן שאין עומדים להתפלל אלא מתוך כובד ראש[5].
- כתוב אחד אמר עבדו את ה' ביראה וכתוב אחר אמר עבדו את ה' בשמחה, איך אפשר לעשות את שניהם ביחד? אלא כשאדם כאדם עומד בתפילה יהיה שמח שעובד לה' שאין כמותו בעולם, ואל תהי נוהג בפני בקלות ראש אלא ביראה.
- וגילו ברעדה, מפרש ר' אחא: כשתבוא השעה שכתוב בה "רעדה אחזה חנפים", ישראל שעובדים להקב"ה הם גלים ושמחים, לכן כתוב וגילו ברעדה[6].
הרבי על הפרק
קישורים חיצוניים
מזמורי ספר תהלים | |
---|---|
|